község Szlovákiában From Wikipedia, the free encyclopedia
Ipolygalsa (szlovákul: Holiša) község Szlovákiában, a Besztercebányai kerületben, a Losonci járásban.
Ipolygalsa (Holiša) | |
![]() | |
Szűz Mária születése templom | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Besztercebányai |
Járás | Losonci |
Rang | község |
Első írásos említés | 1246 |
Polgármester | Adrián Zsélyi |
Irányítószám | 985 57 |
Körzethívószám | 047 |
Forgalmi rendszám | LC |
Népesség | |
Teljes népesség | 670 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 67 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 179 m |
Terület | 10,34 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Ipolygalsa weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Ipolygalsa témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Losonctól 7 km-re kelet-délkeletre, a 71-es úttól 1 km-re északra, az Ipoly jobb partján fekszik.
A mai község területén a bronzkorban a pilinyi kultúra települése állt.
A mai falut 1246-ban "Galsa" néven említik először, a Losonczy család birtokolta. 1554 és 1594 között a török hódoltság része. A török alóli felszabadulás után a Forgách családé, majd a Koháry és a Coburg család birtoka. 1828-ban 56 házában 553 lakos élt. Lakói főként mezőgazdasággal foglalkoztak.
Vályi András szerint "GALSA. Népes magyar falu Nográd Vármegyében, földes Ura Gróf Koháry Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Fülek Városától 3/4 mértföldnyire, határja középszerű, tulajdonságai hasonlók Alsó Ludányhoz, igen jó malma vagyon az Ipoly vizén, második Osztálybéli."[2]
Fényes Elek szerint "Galsa, magyar falu, Nógrád vármegyében, 523 kath. lak., és paroch. templommal. Földje, rétje igen hasznos; malma is van, az Ipoly vizén. F. u. h. Coburg. Ut. p. Zelene"[3]
A trianoni békeszerződésig területe Nógrád vármegye Füleki járásához tartozott. 1920 után Csehszlovákia része volt, majd 1938 és 1944 között újra Magyarországhoz tartozott.
1880-ban 488 lakosából 452 magyar és 4 szlovák anyanyelvű volt.
1890-ben 510 lakosából 503 magyar és 7 szlovák anyanyelvű volt.
1900-ban 552 lakosából 534 magyar és 18 szlovák anyanyelvű volt.
1910-ben 536 lakosa mind magyar anyanyelvű volt.
1921-ben 476 lakosából 399 magyar, 27 csehszlovák, 3 német, 2 zsidó, 6 külföldi és 39 egyéb nemzetiségű volt.
1930-ban 561 lakosából 456 magyar, 56 csehszlovák, 35 egyéb nemzetiségű és 14 állampolgárság nélküli volt. Ebből 523 római katolikus, 25 evangélikus, 12 görög katolikus és 1 református vallású volt.
1941-ben 574 lakosából 544 magyar és 28 szlovák volt.
1970-ben 659 lakosából 434 magyar és 223 szlovák volt.
1980-ban 620 lakosából 409 magyar és 208 szlovák volt.
1991-ben 512 lakosából 340 magyar és 164 szlovák volt.
2001-ben 557 lakosából 310 magyar és 212 szlovák.
2011-ben 689 lakosából 317 magyar és 313 szlovák.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.