magyar politikai szövetség From Wikipedia, the free encyclopedia
Az Egységben Magyarországért vagy más néven ellenzéki összefogás egy politikai szövetség volt Magyarországon, amely a 2022-es választáson mérettette meg magát.
Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával. |
Egységben Magyarországért | |
![]() | |
Mottó: Legyen Magyarország mindannyiunké! | |
Adatok | |
Miniszterelnök-jelölt | Márki-Zay Péter |
Elnökségi tagok | A hat résztvevő párt egy-egy szavazattal rendelkezik, vétójog mellett |
Alapítva | 2020. december 20. |
Feloszlatva | 2022. április 3. (de facto) 2024. március 28. (de jure)[1] |
Eredeti név | ellenzéki összefogás |
Utódpárt | DK–MSZP–Párbeszéd (új pártszövetség) |
Ideológia | Gyűjtőpárt Anti-Orbánizmus Európa-pártiság Liberális demokrácia |
Politikai elhelyezkedés | baloldaltól jobboldalig |
Parlamenti mandátumok | 57 / 199 |
Megyei közgyűlési mandátumok | 131 / 381 |
Európai parlamenti mandátumok | 8 / 21 |
Hivatalos színei | Világos tengerzöld fehér kék |
Weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Egységben Magyarországért témájú médiaállományokat. |
A pártszövetség tagjai a megalakuláskor a
A 2021-es előválasztást Márki-Zay Péter nyerte, így ő lett az összefogás közös miniszterelnök-jelöltje, ezért a mögötte álló szervezet, a Mindenki Magyarországa Mozgalom is a pártszövetség részének volt tekinthető, több más kisebb párttal egyetemben, azonban döntési joggal csak a 6 alapító párt rendelkezik.
Nem várható, hogy teljesen összeolvadjanak az ellenzéki pártok, hiszen a cél nem a különbségek megszüntetése, hanem a működés – amennyiben nemcsak kormányváltást akarnak –, „egy tartósan fennálló élhető Magyarország létrehozása, ahol a nézetkülönbségek megvitathatók és kezelhetők”.[2]
Célja az volt, hogy mind a 106 egyéni választókerületben egy jelöltet állítsanak a Fidesz-KDNP jelöltjével szemben, győzelem esetén pedig a közösen elfogadott program és elvek alapján kívántak volna együtt kormányozni.[3]
2020. december 20-án a hat párt végleg megegyezett és 13 pontban foglalták össze céljaikat:[4]
A pártelnökök megállapodtak abban, hogy az ország érdekében közös programot alkotnak, és az egyéni képviselőjelöltek kiválasztásánál a tárgyalásos út mellett az előválasztás intézményét is legitim eszköznek tekintik.[3]
Nem csak az egyéni közös jelöltekről döntöttek előválasztással, hanem a közös miniszterelnök-jelölt személyéről is.[5]
Miniszterelnök-jelöltek:
Kép | Név,
Születési dátum |
Támogató párt(ok) | Háttér | Politikai ideológia | |
---|---|---|---|---|---|
![]() |
Dobrev Klára
1972. február 2. |
Demokratikus Koalíció, Liberálisok |
2019 óta az Európai Parlament képviselője a DK színeiben, 2022-ig EP alelnök.
Gyurcsány Ferenc volt miniszterelnök felesége.[6] |
szociáldemokrácia, szociálliberalizmus | |
![]() |
Karácsony Gergely
1975. június 11. |
Párbeszéd Magyarországért, Magyar Szocialista Párt, LMP – Magyarország Zöld Pártja |
A Párbeszéd társelnöke, 2010 és 2014 között országgyűlési képviselő,
2014 és 2019 között Zugló polgármestere, 2018-ban miniszterelnök-jelölt, 2019-től Budapest főpolgármestere[7] |
zöldpolitika, szociáldemokrácia | |
![]() |
Márki-Zay Péter | Mindenki Magyarországa Mozgalom, Új Világ Néppárt |
Hódmezővásárhely polgármestere, a Mindenki Magyarországa Mozgalom elnöke[8] | konzervativizmus | |
![]() |
Jakab Péter
1980. augusztus 16. |
Jobbik Magyarországért Mozgalom | Országgyűlési képviselő, a Jobbik frakcióvezetője és 2020 óta az elnöke[9] | nemzeti konzervativizmus | |
![]() |
Fekete-Győr András
1989. április 13. |
Momentum Mozgalom | A Momentum Mozgalom volt elnöke, az előválasztás után lemondott tisztségéről, ezt követően a párt listavezetője, majd országgyűlési képviselője[10][11] | liberalizmus, centrizmus | |
Ecsenyi Áron
1989. december 12. |
Le az Adók 75%-ával Párt | A Le az Adók 75%-ával Párt elnöke | libertarianizmus | ||
![]() |
Pálinkás József
(68 éves) |
Új Világ Néppárt | Fizikus, az Új Világ Néppárt elnöke, az első Orbán-kormány oktatási minisztere,
2008–2014 között a Magyar Tudományos Akadémia elnöke[12] |
liberális konzervativizmus |
Az ellenzéki összefogás szükségessége a legújabb választási rendszer tulajdonságaiból, az ellenzéki pártok sokféleségéből és ez emberi viselkedés játékelméleti tulajdonságaiból ered:
Závecz Tibor, a Závecz Research ügyvezetője szerint a támogatottsági adatok és az ellenzéki oldal átszavazási hajlandósága azt mutatja, akár szoros verseny is lehet a Fidesz és az eddigieknél sokkal szorosabban együttműködő ellenzék között. A Fidesznek tetemes az előnye a pártlistán, de az egységesülő ellenzékben potens kihívója lehet. Egy 2020. júliusi felmérés szerint az ellenzéki szavazók 87 százaléka támogatta a közös jelöltet, 83 százalék a közös listát is.[16]
A szövetség révén szorosabb együttműködés, de sok vita is várható volt a pártok között. Egy közös program a szakértői stábok, a háttérintézmények, az azokat működtető pártalapítványok szoros együttműködése révén születhetett, amihez össze kellett hangolni az anyagi forrásokat és a kommunikációs tevékenységet is.[2]
Komoly egyeztetést igényelt a 106 egyéni jelölt kiválasztása, a közös vagy külön listák ügye, illetve a közös miniszterelnök-jelölt kiválasztásának módja. A szövetség többféle elképzelésben született meg; egyes pártok a teljes összefogást támogatták, de Jakab Péter, a Jobbik elnöke kétféle listáról, vagyis egy MSZP–DK–Párbeszéd, valamint egy Jobbik–Momentum–LMP listáról beszélt.[13] Jakab eredetileg két listát javasolt, mert szerinte a vidéki falvakban nem sokan szavaznának 2010 előtt kormányzó politikusokra.[16]
Egy 2020 júliusi felmérés szerint mindössze 5 százalék akart több listát, a többi bizonytalan. A közös jelölteket pártpreferenciától függetlenül támogatták, a közös listánál eltérések voltak érzékelhetők az egyes pártok szimpatizánsai között: a DK-s és Momentumos szavazók 80 és 81 százaléka támogatta volna „csak” azt (4 illetve 7 százalék kifejezetten ellenzi), míg más pártoknál 88-91 százalék volt ez az arány. Véleménye szerint az egy lista pszichológiai szempontból jobb lett volna az ellenzék szempontjából. A Political Capital elemzője szerint azonban jobban lehetett volna mozgósítani az Orbán-ellenes választókat akkor, ha legalább egy pici választási lehetőségük van, és legalább a pártcsoportosulások közül kiválaszthatják a vonzóbbat.[16] Ezután egy törvénymódosítás 27-ről, 71-re emelte a lista állításához szükséges egyéni jelöltek számát, ami azt jelentette volna, hogy a 106 körzetek egyikében több ellenzéki jelöltnek is indulnia kellett volna, megosztva a szavazatokat, amivel a relatív többségi rendszerben a legerősebb ellenfelük (Fidesz-KDNP) győzelmi esélyeit növelte volna meg.
A szövetség végül közös listában egyezett meg, amelyen szereplő jelöltek személyéről és sorrendjéről február 25-én egyeztek meg.
Az Egységben Magyarországért ellenzéki pártszövetség miniszterelnök-jelöltje, Orbán Viktor kihívója a 2022-es magyarországi országgyűlési választáson:
Kép | Név,
Születési dátum |
Támogató párt(ok) | Háttér | Politikai ideológia | |
---|---|---|---|---|---|
![]() |
Márki-Zay Péter
(49 éves) |
Demokratikus Koalíció, Jobbik Magyarországért Mozgalom, Momentum Mozgalom, Magyar Szocialista Párt, LMP – Magyarország Zöld Pártja, Párbeszéd Magyarországért
+ saját mozgalma, az MMM. |
Hódmezővásárhely polgármestere, a Mindenki Magyarországa Mozgalom elnöke[8] | konzervativizmus |
A 2022-es parlamenti választáson alulmaradt.
Választás | Szavazatok száma | Szavazatok aránya | Mandátumok száma | Mandátumok aránya | Parlamenti szerepe |
---|---|---|---|---|---|
2022-es | 1 947 331 | 34,44% | 57 / 199 |
28,64% | ellenzék |
Párt | Mandátum | ||
---|---|---|---|
Demokratikus Koalíció | DK | 15 | |
Jobbik Magyarországért Mozgalom | Jobbik | 10 | |
Momentum Mozgalom | Momentum | 10 | |
Magyar Szocialista Párt | MSZP | 10 | |
Párbeszéd Magyarországért | Párbeszéd | 6 | |
LMP – Magyarország Zöld Pártja | Zöldek | 5 | |
független (Hadházy Ákos) | 1 | ||
Összes mandátum: | 57 |
A pártszövetség látványosan vesztett a választáson, olyan körzeteket is elveszítve, ahol korábban ellenzéki képviselő nyert.[17] Okokként több körülményt neveztek meg: leginkább a pártszövetség pártjainak belső rivalizálását, vitáját; az előválasztáson megválasztott miniszterelnök-jelölt, Márki-Zay Péter félreérthető nyilatkozatait; a miniszterelnök-jelölt mögötti egységes kiállás hiányát; a kampányban elkövetett számos „amatőr” hibát és a benne többször előfordult késlekedést (például az előválasztás utáni „leülő” kampányt); a vélt, de valószínűleg nem létező Fideszből kiábrándult szavazókba vetett reményt és a vidéken kevéssé hatékony kampánytémákat (például alkotmányozás), aminek nem ismerték a választói igényeit. Az is szóba került, hogy ideológia, identitás nélkül, csak az aktuális választásra alakult meg, miközben nagyjából legalább félmillió szavazó elpártolt az ellenzéktől. Ehhez jött a választás előtt kitört orosz-ukrán háború, aminek kampányban való használatát szintén a kormánypárt használta ki hatékonyabban – hozzátéve, hogy neki jelentősen nagyobb médiahátszele volt az ellenzékéhez képest.[18][19][20][21][22]
A Direkt36.hu egy hosszabb cikkben járt utána a kudarcnak, több, a kampányban részt vevő szereplőt megszólaltatva, ami főleg a miniszterelnök-jelölti előválasztás és az országgyűlési választások közti időszakot elemezte. Eszerint az ellenzéki pártok már az előválasztás előtt manőverezni kezdtek egymás konkurens jelöltjeinek megpuccsolására, az igazi gondok viszont akkor kezdődtek, mikor a győztes Márki-Zay a tanácsadók tanácsait figyelmen kívül hagyta, és saját elképzelései alapján látott hozzá a kampányának, azzal az indokkal, hogy nem akarja, hogy a pártok rányomják bélyegüket a kampányára. Ezután borítékolható volt a többi ellenzéki párttal való konfliktusa, amit a maga által választott kampányfőnök és a nem túl sikeres stratégia is tovább szított, mert ezek csak hátráltatták az ő és az ellenzék népszerűségének emelkedését. Konfliktus forrása lett a Márki-Zay által követelt saját „hetedik frakció” is, ahogy az is, hogy ugyanő többször hangoztatta, hogy árulók vannak az ellenzék soraiban, ami tovább rontotta a szövetség megítélését, de ilyen vitás ügy volt a szimbolikus ellenzéki köztársasági elnökjelölt személye (Iványi Gábor vagy Róna Péter). Az orosz-ukrán háború pedig megpecsételte az amúgy is széttartó ellenzék kampanyát. Márki-Zay a háború kapcsán tett félreérthető nyilatkozatait a túlerőben lévő kormányközeli média a továbbiakban úgy tálalta, mintha az ellenzék és Márki-Zay „a háború pártján állnának”, aki „magyar katonákat is a háborúba küldene harcolni”. Ebben a védekezésre kényszerített helyzetben Márki-Zay már alapvetően magára maradt, aki segítőivel Orbán és Putyin szoros barátságara helyezte a kommunikációs hangsúlyt, miközben az ellenzéki pártok is azt kritizálták, hogy ugyanakkor a választóikat igazán érdeklő kérdésekre nincsen program, nincsenek egyértelmű válaszok. Ez a program is csak nehézkesen állt össze (amibe még Márki-Zay felesége is beledolgozott), mert Márki-Zay a már kész programba újabb pontokat akart beleszavaztatni. A Márki-Zay fémjelezte ellenzék ekkorra már kezdett egyre markánsabban veszteni a népszerűségéből, még az is előfordult, hogy ellenzéki képviselőjelölt nem akart vele egy plakáton szerepelni, nehogy csökkentse a nyerési esélyét. Ezek szolgálhatnak magyarázatul arra is, hogy a vesztes választás estéjén miért nem volt senki Márki-Zay mellett a családján kívül a beszéde alatt.[23]
A szövetség pártjai és politikusai az elvesztett választás után is számos vitát folytattak; a választás után többen Márki-Zayt hibáztatták,[24] de Márki-Zay is kritizált,[25] majd később több médiafelületen történő üzengetés is történt több különböző témában.[26][27][28] Mesterházy Attila, az ellenzék 2014-es miniszterelnök-jelöltje azért is kritizálta az ellenzéki pártokat, mert egy személyben Márki-Zayt tették felelőssé a kudarcért, és nem álltak ki mögötte, valamint nem gyakoroltak kellő önkritikát.[29]