tó Ausztria, Németország és Svájc határán From Wikipedia, the free encyclopedia
A Boden-tó vagy gyakran Bodeni-tó, másként Konstanzi-tó (németül Bodensee, franciául Lac de Constance, latinul Lacus Brigantinus) édesvizű tó Ausztria, Németország és Svájc határán az Alpok északi lábánál. Közép-Európa harmadik legnagyobb tava a Balaton és a Genfi-tó után.
Boden-tó | |
![]() | |
A Boden-tó az űrből | |
Ország(ok) | ![]() ![]() ![]() |
Vízgyűjtő terület | 11 500 km2 |
Típus | gleccser tó |
Elsődleges források | Rajna |
Elsődleges lefolyások | Rajna |
Hosszúság | 63 km |
Szélesség | 14 km |
Felszíni terület | 536 km2 |
Átlagos mélység | 90 m |
Legnagyobb mélység | 254 m |
Víztérfogat | 55 km3 |
Part hossza | 220 km |
Tszf. magasság | 395 m |
Szigetek | az Überlingeni-tóban Mainau, az Alsó-tóban Reichenau és délkeleten három apró sziget, amelyeken Lindau épült |
Települések | ![]() ![]() ![]() |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Boden-tó témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A tó a svájci és sváb-bajor fennsíkok között fekszik. Németország Baden-Württemberg tartománya, Ausztria Vorarlberg tartománya és Svájc Sankt Gallen, Thurgau és Schaffhausen kantonja határolja. Hosszabb (69 km) tengelye délkeletről északnyugat felé halad. Északi ujj alakú nyúlványa az Überlingeni-tó (Überlinger See). Északnyugati részén egy 4 km hosszú Rajna-meder csatolja hozzá a kisebb Zelli- vagy másként Alsó-tavat (Zellersee avagy Untersee).
Jobbára dombos vidék veszi körül, csak déli oldalán láthatók messziről a Sentis-csoport és a Rätikon hóval borított csúcsai.
Vizét főleg a Rajnából kapja, amely egykor Rheinecknél torkollott bele, most azonban 4 és fél kilométerrel távolabb ömlik a tóba, mert az Alpokból lehordott üledéke a partot feltöltötte, mintegy 4 km hosszú és ugyanolyan széles, részben mocsaras és nádas lapályt alkotott. A tó lefolyása valamikor a Duna felé volt, később azonban az Überlingeni-tavon át a Rajnába nyitott utat magának.[forrás?]
A víz színe világos-zöldes. Hóolvadáskor gyakran hirtelen 2-3 méternyit árad. Akárcsak a Genfi-tavon és a Balatonon, itt is tapasztalható a vízlengés (seiche) jelensége: a környék lakói ezt Rinnen-nek vagy Ruhss-nak hivják. Főn idején felszíne erősen hullámzik. A nagy tó felülete ritkán, északnyugati nyúlványai gyakrabban befagynak.
Legnagyobb mélysége Arbon és Friedrichshafen között van (254 m).
A Rajna medre Jakob Hörnlimann mérnök mérései szerint még 10 km-es távolságban is észrevehető a tóban. Kezdetben 600 m széles és 70 m mély, de a tó végében felére keskenyedik, és csak 7 m mély.
A Boden-tó egyéb mellékvizei az Argen, a Schussen, a bregenzi Aache, Dornbirn, a Friedrichshafen és a Steinach; az Überlingeni tóba szalad az uhldingeni Aach és a Stockach.
A tó és vízgyűjtő területe értékes természeti táj. Jelentős gazdasági térség. A tóhoz vezető vasutak kiépültek. Rendkívül élénk a forgalom rajta. Idegenforgalma kiemelkedő: évente kb. 6 millió vendégéjszakát töltenek itt el. A tó vizéből 4 millió embert látnak el még a messzi Baden-Württembergben is.
A tavat környező dombokat szőlők, rétek, gyümölcsösök, szántóföldek tarkítják.
26-féle hal él benne: legfontosabbak a nagy harcsák (50–60 kg súlyúak), a tavi pisztráng, a menyhal és különösen a Coregonus wartmanni.
A tóban ókori cölöpépítmények maradványaira akadtak.
A Német-római Birodalom örökségeként a tavon sohasem az államok húzták meg a német, az osztrák és svájci államhatárt, mindig a tartományoknak és a kantonoknak kellett megegyezniük a közös használatról.
A tóparti Friedrichshafen elsősorban a Zeppelin léghajók révén vált ismertté.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.