Édesapja, dr. Vámos Tibor (1911–1969), pécsi származású volt, aki a háború előtt jogi diplomát szerzett. Családját kiirtották Auschwitzban.[2] A világháborút követően rendőr lett, majd Rajk László titkára, de dolgozott marósként is, végül az Újpesti Bőrgyárban jogász lett. Édesanyja, Ribárszky Erzsébet (1917–1986), asztalos család sarja volt. Egész életében előadóként dolgozott, először a FŐMAV-nál (Fővárosi Mezőgazdasági Alkatrészellátó Vállalat), majd utódjánál, a MEGÉV-nél.[3]
Egy nővére van, dr. Vámos Éva. Első házasságából, amelyet Pataki Judittal, a híres fejszámoló művész, Pataki Ferenc lányával kötött, született 1977-ben Anna lánya, aki apja nyomdokait követve dramaturgként és fordítóként dolgozik. Esze Dórával való házasságából, amely 2000–2009-ig tartott,[4] 2003-ban ikerfiai születtek, Péter és Henrik.
Vámos 19 éves koráig használta a Tibor nevet, amikor Jovánovics Miklósnak, az Új Írás szerkesztőjének javaslatára a másik anyakönyvezett utónevére, Miklósra változtatta.
A VI. kerületben, a Kölcsey Ferenc Gimnáziumban érettségizett francia tagozaton, 1968-ban. 1966–1971 között a Gerilla együttes tagja volt, amivel külföldön is fellépett. Elsőre nem vették fel az ELTE Bölcsészettudományi Karára, politikai okokból. 1968-69-ben kéziszedő ipari tanuló volt az Egyetemi Nyomdában, ebbéli emlékei tükröződnek Borgisz című regényében. Ugyanebben az évben felvették a budapesti jogi karra, így 1969–1970 között előfelvételisként Kalocsán katonáskodott.
1975-ben szerzett jogászdiplomát az ELTE Állam- és Jogtudományi Karán. 1972-ben szerkesztője lett a Jelenlét című, a bölcsészettudományi karon megjelenő irodalmi folyóiratnak. A diploma után mégsem jogászként, hanem az Objektív Filmstúdió[5] dramaturgjaként dolgozott 1992-ig. Ezután három évig az Ab Ovo Kiadó igazgatója volt. 1988–1990 között az USA-ban élt: Fulbright-ösztöndíjas volt, és tanított több egyetemfilm- és színművészeti karán (Yale School of Drama, Connecticut College, City University of New York). 1990-től a The Nationamerikai hetilap kelet-európai tudósítója.
1995–2003 között televíziós műsorvezetőként is dolgozott, sikeres sorozata volt a Lehetetlen[6] , a Rögtön[7] és a 2 ember.[8] 1997–2003 között az International Buda Stage színházának művészeti vezetője volt.
2005-től az Alexandra Könyvesházban[9] a Vámos Klub keretén belül neves írókkal és költőkkel beszélget. A beszélgetéseket a Pax televízióban,[10] illetve a Duna 2 Autonómia csatornán közvetítik. A The Washington Postmagyar tudósítója, rendszeresen olvashatjuk írásait. Magyar nyelven kívül németül, angolul és franciául beszél, de spanyolul, oroszul és latin nyelven is olvas.
2009. februárjában, 19 év után megvált az Ab Ovo Kiadótól, és átszerződött az Európa Könyvkiadóhoz,[11] mely az ő életművét adja ki. Ennek első darabja a Félnóta, amely a 2009-es Könyvfesztiválra jelent meg. Hat éve az Athenaeum kiadó szerzője. Újabb fontos regényei: Legközelebb majd sikerül, Dunapest. Az Athenaeumnál jelennek meg új sorozata, a Karcsú Könyvek kötetei is.
39 eredeti kötete jelent meg, írt regényeket, színműveket, novellákat, filmforgatókönyveket is. Legismertebb regényei: Zenga zének, A New York–Budapest metró, Anya csak egy van, Apák könyve. Magyarországon 4 drámáját mutatták be (például Asztalosinduló, Világszezon). Műveiben elsősorban a család és a történelem összefüggéseit ábrázolja a legszívesebben.
2008. október 31-én az Apák könyve terjesztési jogait megvásárolták[13] az amerikaiak az Amerikai Egyesült Államok területén. Ez a regény először Németországban lett sikeres. Huszonnégy országban jelent meg azóta.
Félnóta, Magvető Könyvkiadó, Budapest (1986). A Gerilla (együttes)ben megélt élményeiről írta. 2009-ben a mű újraírt változatát az Európa Könyvkiadó adta ki.[20]
Jaj, Szépirodalmi Könyvkiadó, Budapest (1988), kisregény[21]
A New York–Budapest metró, Ab Ovo Kiadó, Budapest (1993). További kiadások: 2006
Anya csak egy van, Ab Ovo Kiadó, Budapest (1995)
135 lehetetlen történet, Ab Ovo Kiadó, Budapest, (1997). Elbeszéléskötet. Szerkesztő: Szoboszlai Margit, Pataki Judit, illusztrátor, Szurcsik József. Megjelent 14 kiadásban, utoljára 2004-ben
Öt Kis Regény, Ab Ovo Kiadó, Budapest (2002), A kötetben szereplő kisregények: a Borgisz, az Én és én, az Emily néni szakálla, a Hanyatt-homlok és a Jaj. A legkorábbi írás az 1970-es évek elején, a legutolsó a '80-as évek végén jelent meg először. Első átdolgozott újra kiadásuk.
Sánta kutya, Ab Ovo Kiadó, Budapest (2003), regény, szerkesztő Szoboszlai Margit, illusztrátor Fodor Anikó, fotó Gordon Eszter
Márkez meg én, Ab Ovo Kiadó, Budapest (2004)
Utazások Erotikában (Ki a franc az a Goethe?), Ab Ovo Kiadó, Budapest (2007) ISBN9789639378612
Háromszoros vivát (1981) (ősbemutató: Egri Várszínház) (1979)
Világszezon (ősbemutató: Szegedi Nemzeti Színház) (1981)
Valaki más – Vegyes páros (két egyfelvonásos) (ősbemutató: Játékszín) (1982), (Yale Cabaret) (New Haven, CT) (1989)
Valaki más – Vegyes páros (Palmer Auditorium New London, CT, 1990)
And the Sky is Falling Down (Source Theater, Washington DC, 1986) Az égszakadás-földindulás angol változata
Egyéb
Dr. Orángutay Tivadar, Ab Ovo Kiadó, Budapest (1980) Mesekönyv, 2006-ban újra kiadták változatlan borítóval
Háromszoros vivát, Szépirodalmi könyvkiadó, Budapest (1981), Színművek és hangjátékok
Ki nem küldött tudósítónk jelenti, Magvető könyvkiadó, Budapest (1985), Publicisztikák
Teniszezz velem!, Magvető könyvkiadó, Budapest (1988), esszé
Ha én Bródy volnék, Ab Ovo Kiadó, Budapest (1994), memoár
Zwack, így tovább!,[25] Ab Ovo Kiadó, Budapest (1995), szerkesztő. Társszerzők: Borbíró Zsóka, Pataki Judit, Szoboszlai Margit, Szokács Eszter
Szamba,[26] Ab Ovo Kiadó, Budapest (1996), Könyvmozi. Társszerzők: Ákos Judit, Bajomi András, Koltai Róbert
The Xenophobe's® Guide to the Hungarians Alcím: Idegengyűlölők kalauza a magyarokhoz, Oval Books (1999), Sárközy Mátyással írt könyve, útikönyv. 14 országban adták ki különféle nyelveken
NAGY EGÉRKÉZIQÖNYV, Ab Ovo Kiadó, Budapest (1998), társszerző. Szerkesztő: Pataki Judit és Szoboszlai Margit. Kereskedelmi forgalomba nem került, a Compaq PC-k mellé adták ajándékba
Lehetetlen + Rögtön. Két tévéműsor emlékére; Európa, Budapest, 2017
Antológiák
Ahol a sziget kezdődik, Magvető Könyvkiadó, Budapest (1971), Fiatal prózaírók antológiája (VM, Kisfiúk és Nagyfiúk)
Add tovább!, Kozmosz könyvek, Budapest (1976), 55 mai költő és író /Antológia
Ifjúság, ifjúság!…, Kossuth Könyvkiadó, Budapest (1976), (VM, Az ember dolgozni kezd)
Ember születik, Kossuth Könyvkiadó, Budapest (1979), Novellák (VM, Pofon)
Százszorszínház, Magvető Könyvkiadó, Budapest (1983) (VM: Égszakadás, földindulás)
Rivalda 86-87, Csirkefej, Világszezon, Le az öregekkel, Magvető kiadó, Budapest (1988)! drámák
Rakéta Irodalmi Kávéház, Magvető Könyvkiadó, Budapest (1988) (VM, Folyt. köv.)
Foglaljon helyet!, Ab Ovo Kiadó, Budapest (1992), Szíves kalauz valamennyi (?) étteremről, kávéházról,… stb./Budapest és környéke
Budapesti aggadák, Múlt és jövő kiadó, Budapest (1999), Novella antológia/Holocaust utáni próza
Angyalföldi antológia, XIII. Kerület Közművelődéséért Közalapítvány, Budapest (2001) (VM, Barbár)
A víziló, Sziporka és Bamba Géza, Ab Ovo Kiadó, Budapest (2002), Meseantológia, szerkesztő: Szoboszlai Margit
Alibi hat hónapra, Szerencse, 6. , Alibi Kiadó Kft, Budapest (2004) (VM, Dupla vagy semmi)
Euróvízió, Litera-könyvek, Budapest (2004), Kortárs magyar irodalmi antológia, 2004 (VM, Európa)
Az év esszéi 2005, Magyar Napló kiadó (2005), szerkesztő: Molnár Krisztina
Novellisták könyve, Noran Kiadó (2005), szerkesztő: Kőrössy P. József
Playboy nagyinterjúk, MAP Magazin Kiadó Kft., Budapest (2006), A magyar Playboy 30 legizgalmasabb interjúja (VM, Semmi sem lehetetlen), fotózta Burger Barna
Hogy írunk mi?, Kiadta a DFT. Hungaria Kft. (2007), szerkesztő: Oroszlán Éva
Ők a nők, Parlando Könyvkiadó, (2008), szerkesztő: Szily Nóra
Ismeretlen katona, Szoba Kiadó könyvkiadó, Miskolc (2008), szerkesztő: Kukorelly Endre, antológia
Hasítás, Magvető könyvkiadó, Budapest (2008), Magyar rockantológia, szerkesztő: Tóth Krisztina, Békés Pál
Publicisztika
1969-ben publikált először az Új Írásban, akkor még Vámos Tibor néven.[28] Azóta is rendszeresen ír napi- és hetilapokba. Novelláit rangos külföldi lapok közölték, Németországban, Franciaországban, Skandináviában, a volt szocialista országokban, és 1986-tól főleg az Egyesült Államokban (The New York Times, The Nation, The Harpers Magazine, The Atlantic Monthly és a The New Haven Register). 1990 és 2005 között a The Nationamerikai hetilap tudósítója. Az Élet és Irodalomban 1993-tól jelennek meg írásai. A Népszabadságban rendszeresen jelennek meg cikkei. A Washington PostGlobál európai tudósítójaként havonta publikál. Az ELLE Magazin havonta közöl riportokat tőle.
Fordításai
A. R. Gurney, Love Letters, Szerelmes levelek], Levél-dráma, Ősbemutató (1992. november 14.)
Elliot Aronson és Anthony Pratkanis: Rábeszélőgép (Age of Propaganda – The Everyday Use and Abuse of Persuasion) /1992, W.H. Freeman and Company, New York-Oxford, USA; magyar változat: Ab Ovo Kiadó, Budapest (1992)
C. M. Schulz: Snoopy világhírű író lesz![29] Ab Ovo Kiadó, Budapest (1994) (Vámos Annával közösen). Angol-magyar képregénysorozat
Lénárt Gábor: Szerepéletek – Vámos Miklós regényeiről, Ab Ovo Kiadó, Budapest (2007)
Vácziné Takács Edit, Megszólításformák Vámos Miklós Apák könyve című regényében szövegnyelvészeti szempontú elemzés (2007)
Kedvenc sportja a tenisz. A Teniszezz velem! Én se tudok még! című könyvét is, e sportág szeretete ihlette. Nagy állatbarát, kedvenc állata a kutya. Szereti a papagájokat is.
Vámos, Miklós. Én és én[archivált változat](magyar nyelven).Budapest:Magvető Könyvkiadó(1979. augusztus 19.). ISBN 9632708709. Hozzáférés ideje: 2008. december 1.[archiválás ideje: 2009. április 30.]