amerikai festő, feltaláló From Wikipedia, the free encyclopedia
Samuel Morse (teljes nevén Samuel Finley Breese Morse, ejtsd: szemjuel finli bríz mórsz) (Charlestown, Massachusetts, 1791. április 27. – New York, 1872. április 2.) amerikai festő, feltaláló.
Samuel Morse | |
![]() | |
1866-ban | |
Született | 1791. április 27.[1][2][3][4][5] Charlestown[6] |
Elhunyt | 1872. április 2. (80 évesen)[1][2][3][4][5] New York[7][8][6] |
Álneve |
|
Állampolgársága | amerikai |
Házastársa | Sarah Elizabeth Griswold |
Gyermekei |
|
Szülei | Elizabeth Breese Morse Jedidiah Morse |
Foglalkozása | |
Iskolái |
|
Kitüntetései |
|
Halál oka | szívinfarktus |
Sírhelye | Green-Wood temető |
![]() | |
Samuel Morse aláírása | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Samuel Morse témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Boston közelében, Massachusetts államban született Jedidiah Morse kongregacionalista lelkész, tudós, „az amerikai földrajztudomány atyja” és Elizabeth Ann Breese Morse első gyermekeként. Eredetileg nem tudós, hanem képzett (festő)művész volt. Andoverben, a Phillips Akadémián tanult, majd 1810-ben diplomát szerzett a Yale Egyetemen. Mivel jómódú családból származott, lehetősége volt 1811–1815 között Angliában tanulmányozni az európai festészetet, majd 1829-től a párizsi Louvre múzeumban kiállított híres festők műveit másolta. A következő tíz évet vándorművészként töltötte; különösen a portréfestészetért lelkesedett. 1832-ben tért vissza Amerikába, ahol a New York Egyetemen (University of New York) mint a festés és rajzolás professzora dolgozott.
Hazafelé úton a Sully nevű vitorlás postahajón együtt utazott Charles Thomas Jackson professzorral, aki egy elektromágnessel szórakoztatta utastársait. Morse több kísérletét is végignézte az elektromágnesességgel foglalkozó tudósnak, és élmények hatására maga is elkezdett foglalkozni a művészettől merőben távol álló témával. Azonnal munkához látott és a Sully fedélzetén elkészítette távírójának vázlatos tervrajzát, valamint kialakította az első távközlő jelrendszerét, amely pontok és vonalak kombinációjából állt. Ez volt az első lépés az elektromos távíró felé. Hazatérése után egyre kevesebbet festett, ereje nagy részét inkább találmánya megvalósítására fordította. Készülékére és ábécéjére 1837-ben nyújtotta be első szabadalmát.
Morséra leginkább az általa kidolgozott kódrendszer (Morse-kód) miatt emlékeznek, és nem a műszere miatt, ami először lehetővé tette ennek használatát.
"Telegráfjának lényege az volt, hogy az adó által történt a vevő elektromágnesének a vezérlése. Egyszerűbben: egy kis kar lenyomása zárta, elengedése pedig megszakította az áramkört. Zárt áramkör esetén egy elektromágnes a vevő oldalon magához vonzott egy írószerkezetet megszakításakor pedig egy rugó visszarántotta eredeti helyzetébe. Az írókészülék alatt egy óramű egyenletes sebességgel vitt odébb egy papírszalagot, amelyre a jelek regisztrálása történt. Mégpedig olyan formán, hogy ha nem folyt áram a vezetékben, akkor egyenes vonal, zárt áramkör esetén pedig cikcakkos rajzolódott a papírcsíkra."[10]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.