Portál:Kelet-Ázsia
From Wikipedia, the free encyclopedia
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ab/East_Asia_%28orthographic_projection%29.svg/320px-East_Asia_%28orthographic_projection%29.svg.png)
Kelet-Ázsia Ázsia egyik régiója, mely meghatározható földrajzi és kulturális alapon is. Földrajzi értelemben 12 millió km²-t ölel fel, Ázsia területének 28%-át; 15%-kal nagyobb Európánál. A területen 1,5 milliárd ember él, ami a kontinens lakosságának 38, a világ népességének pedig 22%-a és kétszer több, mint Európa teljes lakossága. Ez a világ legsűrűbben lakott régiója. A 130 fő/km²-es népsűrűség háromszorosa a világ átlagos népsűrűségének. Ez alól csak Mongólia kivétel, mely a világ legkisebb népsűrűséggel rendelkező független országa.
Kulturális értelemben azok a területek tartoznak Kelet-Ázsiához, amelyek a kínai kultúrával tartanak kapcsolatot. A történelemben sok társadalom tartozott a kínai kulturális övezethez, és az egyes írások gyakran a hagyományos kínai írásból és a kínai karakterekből származnak. Időnként használják az Északkelet-Ázsia kifejezést Japánra és Koreára. A térség főbb vallásai a buddhizmus (főleg mahájána), konfucianizmus és neokonfucianizmus, taoizmus és a kínai népi vallás Kínában, a sintó Japánban, a taoizmus Tajvanon, sámánizmus Koreában, Mongóliában és az északkeleti területeken élő különböző bennszülöttek körében, és napjainkban a kereszténység Koreában. A kelet-ázsiai naptárak alapjául a kínai naptár szolgál. Ezek a nyelvi, vallási és politikai-filozófiai (rajtuk keresztül kulturális, vallási, művészeti és építészeti) hasonlóságok megtalálhatóak Kelet-Ázsia területének döntő hányadán és egyéb, a kínai kultúra befolyása alatt álló területeken (Tajvanon, Szingapúrban és Vietnámban) is.
Hagyományosan a következő országokat sorolják Kelet-Ázsiához:
Szucsou (, régebbi angolos latin betűs átírással Soochow), az egyik leghosszabb történelmi múltra visszatekintő, és a 21. század elején az egyik leggazdagabb kelet-kínai város és prefektúra Csiangszu (Jiangsu) tartományban, Sanghaj (Shanghai) és Hangcsou (Hangzhou) közelében, a Nagy-csatorna mentén. Földrajzilag a Jangce alsó folyása közelében, a folyó deltavidékén, a Taj-tó (Tai-tó), magyarul a Nagy-tó partján terül el. Közigazgatásilag prefektúrai szintű város. A hozzá tartozó terület nagysága 8488,24 km², ebből 2743 km² a városi terület. Lakossága 2012 végén 6 478 100 volt, ebből 3 289 900 a városi lakos.
A várost i. e. 514-ben alapították. 2500 éves történelme gazdag eseményekben. A Han-dinasztia idejére tehető az első virágzása. I. sz. 100 körül a nagy számban beáramló lakosság révén az akkori világ tíz legnagyobb városa között volt. A 10. században, a Szung-dinasztia idején az ország egyik fontos kereskedelmi központja volt. A Ming és a Csing-dinasztia (Qing-dinasztia) idején a gazdasági erő mellett már kulturális központnak is számított, és egyben a világ legnagyobb olyan városa volt, amelyiknek nem volt fővárosi rangja. Nagyjából a 19. század derekától, a tajping-felkelés idején, de nem elsősorban annak következtében vesztette el regionális gazdasági vezető szerepét a feltörekvő kikötővárossal, Sanghaj (Shanghai)jal szemben. Nagy szerepe volt ebben a csatornákon zajló vízi közlekedés fokozatos háttérbe szorulásának is az épülő vasutakkal szemben.
A város gazdasági fejlődésének lefékeződése azonban azzal a jótékony hatással is járt, hogy a 20. század ipari fellendülése nem tett nagy kárt a gazdag műemlékekben, különösen a világszerte híressé váló kertekben, amelyek 1997-ben illetve 2000-ben Szucsou klasszikus kertjei néven az UNESCO világörökségi listájára is felkerültek. A 69 megmaradt tipikus kínai kert közül néhány ezer éves múltra is visszatekinthet.
A Jangce mélyen fekvő deltavidékén elhelyezkedő várost sűrűn behálózzák a csatornák, ezek is hozzájárulnak a festői látképhez. Már a 20. század derekán kiszámították, hogy a csatornákon átívelő 310 híd miatt egységnyi területre több híd jut, mint Velencében.
Az ezredfordulón itt is, mint általában a Kínában meginduló rohamos gazdasági fejlődés során, már nagy tekintettel voltak a műemlékvédelmi és a környezetvédelmi szempontokra is, ezért a város turisztikai vonzereje töretlenül megmaradt.
A város jelképe az osmanthus virág és a kámforfa.
- Kidzsong-tong egy Patyomkin-falu Észak-Korea déli részén, a koreai demilitarizált övezet közelében. A falu északon ismert még Békefalu néven is, a dél-koreai és nyugati médiában azonban Propagandafalu néven szokták emlegetni. A falu egyike annak a két településnek, amelyek a koreai háborút lezáró panmindzsoni fegyverszünet által létrehozott 4 kilométer széles demilitarizált övezetben maradhattak.
- Tokugava Hidetada a Tokugava család és az Edo-bakufu második sógunja volt 1605 és 1623-as lemondása között. Tokugava Iejaszu harmadik fia volt, apja a sóguni pozíció átadása után egészen 1616-os haláláig a hatalom jelUralkodása alatt megszilárdította a sógunátust, betiltotta a kereszténységet és megtette az első lépéseket Japán bezárkózására.
- A kereszténység Kínában már a Kr. u. 7. században megjelent, amikor egy nesztoriánus missziós térítő érkezett az országba, de az évszázadok alatt a közelmúltig többszöri is betiltásra került. A kínai kereszténységhez köthető a Tajping-felkelés, amely az egyik legnagyobb méretű volt az országban.
- Korjo egységes állam volt a Koreai-félszigeten, Thedzso király alapította 918-ban, fővárosa a mai Keszong volt. Ennek az államnak a nevéből származik a Korea név. A Vang-dinasztia csaknem ötszáz évig uralkodott, és virágkorában Korjo a világ egyik legfejlettebb államának számított.
- A macuei várkastély középkori japán várkastély, amely Simane prefektúrában lévő Macue település közelében található. A kastély úgy is ismert, mint a „fekete kastély” és egyike a néhány középkori kastélynak, amely eredeti formájában maradt fenn Japánban és nem építették át beton és már modern építőanyagok felhasználásával.
Hiányzó fontos szócikkek
- Kína: kínai kultúra, Kína zenéje, nankingi csata (teljes lista)
- Japán: Tojama, Kócsi, japán–koreai annexiós egyezmény
- Dél-Korea: Jonhap, incshoni partraszállás
- Észak-Korea: Észak-Korea nukleáris programja
- Tajvan: Tajvan a Csing Birodalom részeként, 228-as incidens, Tajvan kultúrája, tajpeji metró, Li Teng-huj, Liu Jung-fu
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/15/Lijiang_Yunnan_China-Naxi-people-carrying-baskets-01.jpg/640px-Lijiang_Yunnan_China-Naxi-people-carrying-baskets-01.jpg)
- … a dél-koreai MBC Dramia stúdió 2 500 000 m²-en terül el, és itt forgatták például a Moon Embracing the Sun, A Silla királyság ékköve és A királyi ház titkai című sorozatokat?
- … léteztek női szamurájok is?
- … Stephen „Szeng mester” Chow kínai komikus színész-rendező olyan sok színésznő karrierjét indította el, hogy ezeket a hölgyeket kollektíven Szeng-lányoknak hívják?
- … Jüan Si-kajnak, Kína önjelölt császárának 17 fia és 15 lánya volt?
- … a Kína déli részén élő csuangák az ország második legnépesebb nemzetisége?
Az alábbiakban segíthetsz, szerkessz bátran!
- Készíthetsz új cikkeket
- Kategorizálhatod a szócikkeket
- Illusztrálhatod a cikkeket
- Hagyhatsz nekünk üzenetet
Műhelyek (csatlakozz bátran, ha érdekel Ázsia!):
Kapcsolódó portálok
Képforrások:
|
|
|
|
A következő kategória nem található: Kategória:Tajvan |