magyar sakkozó From Wikipedia, the free encyclopedia
Ozsváth András (Békéscsaba, 1929. augusztus 19. – Budapest, 2015. október 20.[1]) magyar sakkozó, FIDE mester, kétszeres olimpiai ezüstérmes nemzetközi levelezési mester, nyolcszoros magyar bajnok csapatban, Budapest-bajnok, sakkszakíró, újságíró, edző, Ozsváth Attila hegymászó édesapja.
Ozsváth András | |
Személyes adatok | |
Születési dátum | 1929. augusztus 19. |
Születési hely | Békéscsaba |
Halálozási dátum | 2015. október 20. (86 évesen) |
Halálozási hely | Budapest |
Állampolgárság | magyar |
Gyermekei | Ozsváth Attila |
Versenyzői adatok | |
Cím | FIDE mester (1980) nemzetközi levelezési mester (1977) |
Élő-pontszám | 2158 (2010. május óta) |
Legmagasabb Élő-pontszám | 2510 (1971. július) |
Temetése 2015. november 6-án a Deák téri evangélikus templomban volt. A Magyar Olimpiai Bizottság saját halottjának tekintette.[2]
Gyermekkorát Erdélyben, Marosvásárhelyen töltötte, 1948-ban a Békési Gimnáziumban érettségizett.
A sakkozással 16 éves korában, Marosvásárhelyen ismerkedett meg a Vas- és Fémmunkások sakk-körében.
1949-ben, 20 évesen Budapestre költözött, és a Famunkások Sportegyesületében (Fások) kezdett sakkozni. 1950-ben 3 évre bevonult katonának, és a Kispesti AC jogutódjaként megalakult Honvéd SE-hez került. Ez idő alatt megszervezte a „Tisztek, hozzátartozók és polgári alkalmazottak” sakk körét. A HSE Tömegsport irányítója, szervezője volt, amely 1953 szeptemberétől sakk körré alakult. A Központi Tisztiházban működő nagy létszámú sakk kör vezetője, oktatója, szervezője, a Honvéd újság sakkrovatvezetője volt.
A 3 éves katonai szolgálata után az Építők csapatában játszott, ahol I. osztályú minősítést szerzett. Először 1954-ben mesterjelöltként jutott be a magyar bajnokság döntőjébe. 1958-ban, 1962-ben és 1965-ben is bajnoki döntős volt.[3] 1957-ben az Egyetértés SC vegyes mesterversenyén megszerezte a mesteri címet, 1980-ban FIDE mesteri címet szerzett.
1960-ban Budapest bajnoka lett. 1961-től 1988-ig, 27 évig játszott igazolt versenyzőként a Honvéd csapatában. Összességében 38 évig volt csapatának edzője, szervezője. Nyolcszor nyert bajnokságot a Bp. Honvéd és utód szerveinek színeiben.[4] 1988-ban a rotterdami BEK döntőn a Honvéd Ozsváth András vezetésével második helyet szerzett. 1968-1982 között többször szerepelt a magyar válogatottban. 1968-ban 1. táblásként volt tagja a Baráti Hadseregek Sakkcsapatbajnokságán 4. helyezést elért,[5] valamint az 1970-ben ezüstérmet szerzett magyar válogatottnak.[6]
1977-ben mesteredző minősítést szerzett. Levelezési sakkozóként kétszeres (1977, 1982) olimpiai ezüstérmes csapat tagja.[7] 1977-ben levelezési nemzetközi mester lett.[8]
1994-ben a moszkvai sakkolimpián az 5. helyet szerzett női válogatott csapat kapitánya.
A FIDE Élő-pontszámítása szerint 2158 pontja van. A pontszámítás során figyelembe vehető utolsó játszmáját 2010. májusban játszotta, jelenleg inaktív.[9] Legmagasabb Élő-pontszáma 1971. júliusban 2510 volt, amellyel akkor a 71. helyen állt a világranglistán.[10][11]
1953-tól a Honvéd Újság sakkrovatának vezetője volt. Már 1955-ben jelent meg publikációja a Magyar Sakkélet című lapban.[12] A lapnak 17 éven át volt szerkesztője, majd főszerkesztője. 1995-től a Sakkélet című lap felelős szerkesztője.[13]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.