Oroszország fegyveres szervezete From Wikipedia, the free encyclopedia
Az Oroszországi Föderáció Fegyveres Erői (oroszul: Вооружённые силы Российской Федерации, magyar átírásban: Vooruzsonnije szili Rosszijszkoj Fegyeracii), Orosz Fegyveres Erők az Oroszországi Föderáció legfontosabb fegyveres szervezete, melynek haderőnemei a szárazföldi erők, a haditengerészet és a légierő, valamint ezektől függetlenül, önálló fegyvernemként működnek a kozmikus csapatok, a légideszant-csapatok és a hadászati rakétacsapatok. Az orosz haderő a Szovjet Hadsereg alapjain, a Szovjetunió felbomlását követően 1992-ben alakult meg.
Ez a szócikk vagy szakasz lektorálásra, tartalmi javításokra szorul.
Ez a lap vagy szakasz tartalmában elavult, korszerűtlen, frissítésre szorul. Frissítsd időszerű tartalommal, munkád végeztével pedig távolítsd el ezt a sablont!
Gyors adatok
Oroszországi Föderáció Fegyveres Erői Вооружённые силы Российской Федерации
Az oroszországi Föderáció Fegyveres erőinek jelvénye
A haderő hivatásos, továbbszolgáló, szerződéses és általános hadkötelezettség alapján katonai szolgálatot teljesítő sorkatonákból áll.
Az Oroszországi Föderáció Fegyveres Erőit Jelcin elnök rendeletével 1992. május 7-én hozták létre a volt Szovjetunió Fegyveres Erőinek jogutódjaként és annak bázisán. Jelcin elnök az orosz alkotmányban rögzített legfelső főparancsnoki tisztség mellett tíz napig, 1992. május 18-ig ideiglenesen a védelmi miniszteri tisztet is betöltötte, és Gracsov hadseregtábornok csak a miniszter első helyettese volt, de ezután ő lett a védelmi miniszter.[1]
Az Oroszországi Föderáció 2,8 millió fős hadsereget örökölt a Szovjetuniótól, amely öt haderőnemből állt:[1]
Az öt haderőnem mellett még két önálló fegyvernemként emlegetett, de lényegében köztes haderőnemként kezelt, nagy önállóságot élvező katonai
szervezet is létezett: a Légideszant-csapatok (Oroszország) és a Kozmikus Erők. Ez a struktúra az 1997–1998-ban bevezetett haderőreformig lényegében változatlan maradt.[1]
A haderő gerincét képező Szárazföldi Csapatok 1998-ig nyolc Katonai Körzetben és egy Különleges Körzetben (Kalinyingrádi terület) helyezkedtek el, katonai szakkifejezéssel diszlokáltak:[1]
Moszkvai Katonai Körzet,
Leningrádi Katonai Körzet,
Volgai Katonai Körzet,
Uráli Katonai Körzet,
Észak-kaukázusi Katonai Körzet,
Szibériai Katonai Körzet,
Bajkálon-túli Katonai Körzet,
Távol-keleti Katonai Körzet.
A haditengerészet négy flottából és egy flottillából áll:[1]
Az oroszországi haderő létszáma a közép- és kelet-európai országokból lefolytatott csapatkivonások és az alakulatok felszámolása nyomán 1995 januárjára 2,4 millióra csökkent. Közülük 150 000 fő volt a szerződéses katona és mintegy 110 000 fő a nők száma. A további sorozatos csökkentések eredményeként ez a létszám 1999 elejére 1,2 millióra csökkent.[1]
A sorkatonai szolgálat általános ideje a 90-es évek elején 18 hónap, a Haditengerészeti Flottánál 24 hónap, a főiskolát végzettek részére 12 hónap, a tartalékostiszt-képzésben részt vevők részére pedig 24 hónap volt. A szerződéses katonákkal a fenti törvény értelmében 3, 5 vagy 10 évre kötötték meg a szerződést.[2]
Balti Flotta – a Nyugati Egyesített Főparancsnokság alá van rendelve. Főhadiszállása Kalinyingrádban található.
Fekete-tengeri Flotta – a Déli Egyesített Főparancsnokság alá van rendelve, főhadiszállása Szevasztopolban helyezkedik el.
Csendes-óceáni flotta – a a Keleti Egyesített Főparancsnokság alá van rendelve, főhadiszállása Vlagyivosztokban található.
Kaszpi-flottilla – a Déli Egyesített Főparancsnokság alá van rendelve. Főhadiszállása Asztrahánban van.
Oroszország katonai költségvetése 2010-ben a GDP 2,6%-át éri el. A 2011-re a katonai kiadások a GDP 2,9%-át teszik ki, majd a tervek szint ezt 2012-re a GDP 3%-ára, 2013-ra 3,2%-ára emelnék. A svéd SIPRI intézet a 2009-es orosz katonai kiadásokat a GDP 4,19%-ára becsülte, ugyanakkor a közvetlen katonai kiadásokon túl ebbe vélhetően beleszámolták a hadiipar korszerűsítésére költött összegeket is, mely 2009-ben az orosz kormány adatai szerint 970 milliárd rubelt, az ország GDP-jének 2,5%-át tették ki.[3]
Az orosz haderőben is jelentős átalakulások mennek végbe. Vlagyimir Putyin bejelentette, hogy fejlett, új fegyverekkel, például (ahogy mondta) "gyakorlatilag sebezhetetlen" hiperszonikus sebességű precíziós stratégiai rakétákkal szerelik fel az orosz haderőket. Modernizálják a fegyverzetet, (pl.: Csornij orjol új orosz harckocsi, ami már alig hasonlít a T sorozat tagjaira), és a haditengerészetet is.
Teljes személyi állomány: 3 037 000 fő, ebből 1 037 000 aktív.
Tartalék: 1 500 000 fő.
Mozgósítható lakosság: 35 247 049 2005-ben, amiből 20 000 000 fő alkalmas katonai szolgálatra.
8 év alatt megújul az orosz fegyveres erők fele.
2015-ig Oroszország megújítja a fegyveres erők haditechnikai eszközeinek 45%-át (nyilatkozta az orosz védelmi miniszter, Szergej Ivanov).
Az Állami Duma (orosz parlament) „kormányzati óráján” a védelmi miniszter kiemelte, hogy 2015-re a hadászati rakétacsapatok több mint 50 darab, Topol-M típusú, mobil és néhány tíz darab, silóban telepítendő interkontinentális rakétát fognak kapni. Természetesen a rakétacsapatok mellett a stratégiai bombázók, a haditengerészet és a szárazföldi csapatok is több új eszközhöz jutnak.
A védelmi miniszter kiemelte, hogy a fegyveres erők százezer darab új típusú gépjárművet is rendszerbe fognak állítani.
Az Orosz Légierő repülőgépparkja 2020-ra teljesen megújul (adta hírül a Roszbizneszkonszalting) a légierő parancsnokának (Vlagyimir Mihajlovtábornok) nyilatkozatára való hivatkozással. Mihajlov tábornok elmondta, hogy a váltás „két mederben” fogják végrehajtani – a modernizáció eredményeképpen és az új repülőgépek hadrendbe állításának köszönhetően. A légierő minden ága kapni fog új gépeket. A stratégiai légierő állományába többek között új, Tu–160 típusú bombázók érkeznek, „minden két-három évben két darab”, ami a szakértők szerint odáig vezet, hogy 30 repülőgépből álló flotta jön létre.
A légvédelmi csapatok is új technikai eszközöket kapnak. Az első ezred, amelyet az SZ–400 típusú légvédelmi rakétarendszerrel fegyvereztek fel, hamarosan harckészültségi szolgálatba áll. Napjainkban a személyi állomány kiképzése zajlik az új haditechnikai eszközre. Szintén a közeljövőben kapja meg a légvédelem az első, kis hatótávolságú „Páncél” típusú légvédelmi rakétakomplexumokat, amelyek stratégiai objektumok megsemmisítésére szolgálnak.
A stratégiai bombázók – Tu–95 és Tu–160 – számát folyamatosan 50 darabon kívánják tartani – mondta Ivanov. A Tu–95MSZ típusú, turbólégcsavaros rakétahordozókat folyamatosan Tu-160 típusú repülőgépekre cserélik.
A haditengerészet 2015-ig 31 darab haditechnikai eszközt kap, többek között a 955 és 955A projektek alapján készülő atommeghajtású rakétahordozó tengeralattjárókat. A 955 projekt első példányát a közeljövőben kívánják vízre bocsátani.
A szárazföldi csapatok közül 2015-re 100 harckocsi-, 97 gépkocsizó lövész- és 50 légideszant-zászlóalj lesz átfegyverezve új haditechnikai eszközökkel, valamint mindezek mellett jelentős mennyiségű egység modernizált eszközöket fog kapni.
Fekete-tengeri Flotta (parancsnoksága Szevasztopolban található, Ukrajnában) az Egyesített déli hadászati parancsnokság része, ugyanis 1997-ben az ukrán kormányzat elfogadta, hogy Oroszország bérbe vehessen több bázist Szevasztopolban 2017-ig. Ez a szerződés ki lett bővítve 25 évvel 2042-ig, amit 5 éves opcióval 2047-ig módosíthatnak.
Kaszpi-tengeri Flottilla (parancsnoksága Asztrahánban található) az Egyesített déli hadászati parancsnokság része.
Csendes-óceáni Flotta (parancsnoksága Vlagyivosztokban található) az Egyesített keleti hadászati parancsnokság része.
A Kalinyingrádi Különleges Régió a Balti flotta parancsnoksága alatt áll, amely a szárazföldi és partvédelmi erőket is magába foglalja. Korábban a 11. gárda hadsereg alárendeltségébe tartozott, melybe egy gépesített lövészhadosztály és egy gépesített lövészdandár és többek között egy Szu–27-esekkel felszerelt vadászrepülő-ezredből állt.
Haditengerészeti csapásmérő erők
Létszám: 45 000 fő.
A Haditengerészeti csapásmérő erőknél 12 db nukleáris hajtóműves rakétahordozó tengeralattjáró tartozik 196 rakétaindítóval.
Részleteiben:
7 db Delta-IV osztályú tengeralattjáró, egyenként 16 db SS-N-23 típusú rakétával (112 db rakéta).
1 db 941 típusú (Typhoon osztály) tengeralattjáró, egyenként 20 db R–39 ballisztikus rakétával.
4 db Delta-III osztályú tengeralattjáró, egyenként 16 db SS-N-18 típusú rakétával (64 db rakéta).
Haditengerészeti erők
Létszám: 120000fő.
Hadihajók:
12 db nukleáris hajtóműves rakétahordozó tengeralattjáró (Delta III-IV., Typhoon)
40 db tengeralattjáró (vadász-tengeralattjárók)
1 db repülőgép-hordozó (Kuznyecov) (további négy most épül)