![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/Excision_operation_being_performed_on_a_Mbakwa-Manja_girl.jpg/640px-Excision_operation_being_performed_on_a_Mbakwa-Manja_girl.jpg&w=640&q=50)
Női nemi szervek megcsonkítása
From Wikipedia, the free encyclopedia
A női nemi szervek megcsonkítása, más néven a női körülmetélés a külső női nemi szerv részleges vagy teljes rituális eltávolítása. Az ENSZ és más szervezetek szerint a legelterjedtebb ÉK- és ÉNy-Afrikában, Szomáliában, Etiópiában, Kenyában, Szudánban, Burkina Fasóban, Nigériában, Dzsibutiban, Szenegálban stb.[1]
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/Excision_operation_being_performed_on_a_Mbakwa-Manja_girl.jpg/640px-Excision_operation_being_performed_on_a_Mbakwa-Manja_girl.jpg)
A felmérések eredménye szerint 200 millió nő esett át a beavatkozáson elsősorban Afrika északi felén és északkeleti országaiban, továbbá Indonéziában, Jemenben. A 15-49 éves korú körülmetélt lányok aránya 80-98 százalék Dzsibutiban, Eritreában, Guineában, Maliban, Sierra Leonéban, Szomáliában és Szudánban.[2] A beavatkozást Ázsia egyes részein, a Közel-Keleten (pl. Kurdisztán) és ezeknek a területeknek a más országokban élő közösségeiben is gyakorolják.
A beavatkozást jellemzően egy tradicionális körülmetélő végzi el születéskor, pubertáskor, vagy azután egy penge segítségével. Azokban az országokban, ahonnan van elérhető adat, a legtöbb lányt ötéves kora előtt csonkítják meg.[3] Az eljárás országonként és etnikai csoportonként különböző. A körülmetélés magában foglalhatja a csikló, a kis és nagy szeméremajkak és a hüvelybemenet eltávolítását. Az utóbbi beavatkozás során (ennek a neve infibuláció) a menstruációs vér távozására egy kis rést hagynak. A hüvelyt később felnyitják közösüléskor, illetve gyermekszüléskor.[4] Egy ENSZ-felmérés szerint a körülmetélt nők 20 százaléka esett át infibuláción, amelynek gyakorlata Északkelet-Afrikában a legelterjedtebb.[5]
A gyakorlat elterjedése nemi egyenlőtlenségekből fakad, célja a női szexualitás ellenőrzése és korlátozása. A hagyomány a "tisztaság", erkölcsösség és esztétika ideológiája mentén alakult ki. Jellemzően nők hajtják végre a beavatkozást, akik számára ez nagy megtiszteltetés. A családok attól félnek, hogy amennyiben a lányaikat és unokáikat nem metélik körül, azok társadalmi kirekesztés áldozatává válnak.[n 1] Az egészségügyi kockázatok a beavatkozás módjától függenek, ezek leggyakrabban visszatérő gyulladásos betegségek, nehéz és fájdalmas vizelés, krónikus fájdalom, ciszták, meddőség, komplikációk szüléskor illetve túlzott vérveszteség és halál.[4] A beavatkozásnak ismert egészségügyi előnyei nincsenek.[6]
A női körülmetélés a legtöbb országban törvényellenes, de ezeket a törvényeket gyakran nem érvényesítik. Az 1970-es éves óta léteznek nemzetközi törekvések az eljárás visszaszorítására. Az ENSZ Közgyűlése 2012-ben az eljárást az emberi jogok megsértésévé nyilvánította és egyhangúlag erőteljesebb fellépés mellett szavazott a visszaszorításának érdekében.[7] 2020-ban Szudánban törvényt hoztak a csonkítások ellen, és a kormány azt a célt tűzte ki, hogy 2030-ra teljesen megszüntessék a gyakorlatot.[8]
A beavatkozás ellenzését antropológusok támadják. Eric Silvermann szerint a nők megcsonkítása az antropológia egyik központi morális kérdése, amely bonyolult kérdésekhez vezet a kulturális relativizmussal, toleranciával és az emberi jogok egyetemességével kapcsolatban.[9]:420, 427