török szobrászművész, 1951- From Wikipedia, the free encyclopedia
Metin Yurdanur (1951) török szobrászművész, aki elnyerte a Törökország Állami Művésze címet. A szobrász fotója jelenleg nem áll rendelkezésre szabad forrásból, ezért az infoboxban a Pécsett felállított alkotása, az İbrahim Peçevît ábrázoló szobor látható.
Metin Yurdanur | |
![]() | |
İbrahim Peçevî szobra Pécsett (alkotója: Metin Yurdanur) | |
Született | 1951 (73 éves) Sivrihisar |
Állampolgársága | török |
Foglalkozása | szobrász |
Iskolái |
|
Kitüntetései | Törökország Állami Művésze |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Metin Yurdanur témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Metin Yurdanur 1951-ben[1] született Sivrihisarban (Eskişehir tartomány), Törökországban. Gyerekkorát szülővárosában, illetve abban a régióban töltötte, ahol az ókori fríg civilizációt gazdagította a későbbiekben a bizánci, a szeldzsuk és az oszmán művészet. Lenyűgözték az antik műtárgyak, különösen a három évezredes fríg domborművek, és különösképpen inspirálta a plasztikus művészet.[2]
Miután befejezte a középiskolát, beiratkozott Ankarában bentlakásos diákként a Gazi Oktatási Intézet (törökül: Gazi Eğitim Enstitüsü) művészeti fakultására, ami ma a Gazi Egyetem Szakképzési Kara. 1972-ben végzett az iparművészeti szakon, mint középiskolai tanár.[2]
1973-ban Isparta városában készített egy Mustafa Kemal Atatürk emlékművet a Török Köztársaság megalapításának 50. évfordulója alkalmából. Dolgozott rajztanárként Mihalıççık város (Eskişehir tartomány) középiskolájában. 1978-ban nevezték ki tanárnak az egykori „alma materébe”.[2]
Nevezetesebb szobrai 1979-től: „Eller” (Kezek) az Abdi İpekçi Parkban, „Miras” (Örökség) ahol „Naszreddin Hodzsa hátrafelé ülve lovagol a hettita oroszlán hátán”, mely a központi pályaudvar előtt áll Ankarában, a „Dayanışma” (Szolidaritás) Batıkentben, „Balerinler” (Balett-táncosok) Kavaklıderében.[2][3][4]
1981-ben elhagyta a tanári pályát, majd 1985-ben megnyitotta a saját műhelyét az OSTIM Ipari Zóna területén,[3] Ankarában.[2]
Metin Yurdanur szakértője lett a közelmúlt témáit feldolgozó bemutató szobrok hagyományos technikákkal történő elkészítését illetően.[3] Sok szobor, dombormű található munkássága révén egész Törökországban, de a legtöbb Ankarában. Dolgozott sok országban szerte a világon, mint pl. Németország, Magyarország, Líbia, Japán, Mongólia, Kuba.
2005-ben nyitotta meg az első önálló szabadtéri emlékmű és szoborkiállítását Ankarában „Én anatóliai vagyok, én vagyok a Köztársaság, én vagyok a nép” címmel. A kiállításon poliészterből készített, az életnagyságúnál nagyobb emlékművek, emberek láthatóak Törökország történetéből, mint például Atatürk, Ismet Inönü, Abidin Dino, Karacaoğlan, Yaşar Kemal, Şerife Bacı, Muzaffer Sarısözen.[3]
1998-ban Metin Yurdanur elnyerte Törökország Állami Művésze címet.[5]