balti nyelv From Wikipedia, the free encyclopedia
A litván nyelv (litvánul: lietuvių kalba) Litvánia hivatalos nyelve, amelyet körülbelül 3 millió litván beszél anyanyelveként, közülük kb. 2,8 millióan élnek az ország területén belül.
Litván nyelv lietuvių kalba | |
Beszélik | Litvánia |
Terület | Észak-Európa |
Beszélők száma | kb. 3 millió fő |
Nyelvcsalád | Indoeurópai nyelvcsalád balti-szláv nyelvek balti nyelvek keleti balti nyelvek litván nyelv |
Írásrendszer | Latin írás |
Hivatalos állapot | |
Hivatalos | ![]() ![]() |
Nyelvkódok | |
ISO 639-1 | lt |
ISO 639-2 | lit |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz lietuvių kalba témájú médiaállományokat. |
Vezetéknevüket másképp írják a férfiak, a lányok és a férjezett asszonyok. Példának a "Rutkauskas" nevet vesszük, mely lányok esetében Rutkauskaitė, asszonyoknál Rutkauskienė. A szó végi "e" betű felett egy pont található ékezetként.
A litván máig őrzi az indoeurópai alapnyelv számos tulajdonságát, így mindig is az indoeurópai nyelvészet gyújtópontjában állt. Egyes nyelvészek, például Szemerényi feltételezik azt, hogy a balti nyelvek (és így a közéjük tartozó litván is) szorosabb rokonságban állnának a szláv nyelvekkel. Ez esetben lehetséges a balti szláv nyelvek csoportjáról beszélni, és feltételezhető, hogy azok csak később, az alapnyelvtől való elválás után bomlottak föl. A megállapítás azonban vitatható, mivel a letagadhatatlan archaizmusok léte ezt cáfolni látszik – a szláv és balti nyelveket ezért az indoeurópai nyelvcsalád külön alcsoportjainak vehetjük.
Maguk a keleti balti nyelvek a nyugati balti nyelvektől i. sz. 400 és 600 között váltak el. A lett és a litván közti szakadás azonban csak 800 után indult el; ezután még hosszú ideig tulajdonképp mint egy nyelv két nyelvjárása kezelendők. A két nyelv közötti átmeneti nyelvjárások még a 14-15., sőt akár a 17. században is léteztek. Ugyanez a helyzet volt nyugat felől, ahol a litvánokkal rokon poroszok éltek, s amely felé szintén nagy volt a litván nyelvnek a hasonlósága. A nyelvek fejlődésére nagy hatással volt az, hogy a beszélők lakóhelyét a Német Lovagrend a 14. században elfoglalta. A porosz nyelv fokozatosan eltűnt, mert beszélői beolvadtak a németekbe. A lett nyelv fennmaradt, bár erősen hatott rá a német nyelv, mely a mai napig megmutatkozik. A litván nyelvet ellenben jelentős szláv hatás érte, előbb rutén nyelv részéről, mivel a litvánok egyidőben meghódították a mai Fehéroroszországot, Ukrajnát és a mai Oroszország nyugati területeit. A litván birodalomban a keleti szlávok nagy többséget alkottak, a litván vezetők felvették az ortodox kereszténységet és a rutén lett a hivatalos nyelv. A lengyel-litván perszonáluniók idején a vezetőréteg katolikus vallású és lengyelorientált lett, több litván nemes ellengyelesedett és a lengyel állam is folytatott asszimilációs törekvéseket Litvániában.
Az első litván nyelvű írott szövegemlék egy egyházi énekeskönyv fordítása, 1503 és 1525 közé datálva. Az első nyomtatott könyvek 1547 után jelentek meg, de az írástudás foka a litvánok soraiban még a 18. században is alacsony volt, a könyvek pedig nehezen beszerezhetőek voltak. Lengyelország felosztását követően Litvánia orosz uralom alá jutott, a lengyelesítést pedig a még erőszakosabb oroszosítás váltotta. 1864-ben, a januári felkelést követően a nyelvet és annak bármiféle formában való használatát betiltotta a Vilnai kormányzóság főkormányzója, Mihail Muravjov, valamint a latin ábécé használata is hasonló sorsra jutott. A litván műveket ekkor Kelet-Poroszországból és az Amerikai Egyesült Államokból hozták be – illegálisan – az országba. A csempészek börtön fenyegette tevékenysége sokban erősítette a nemzeti mozgalmat, amely végül 1904-ben elérte a tiltás eltörlését.
A litván irodalmi nyelv megteremtésében jelentős részt vállalt Jonas Jablonskis (1860-1930). Az írott litván nyelv alapjai a 19. századba nyúlnak vissza, de Jablonskis Lietuviškos kalbos gramatika című kötete a fejlődés nélkülözhetetlen eszközének bizonyult a későbbiekben. A javaslata az irodalmi változatra a nyugati fellitván nyelvjáráson alapult.
A nyelv Litvánia hivatalos nyelvévé 1918-ban vált. A szovjet megszállás alatt emellé még az orosz is járult; sőt, mint a Szovjetunió államnyelve, elsőbbséget is élvezett. A litván nyelv helyzete az 1991-es újbóli függetlenné válással helyreállt.
A litván írásban 12 magánhangzót különböztet meg. Az alapméretezett latin betűkhöz hozzáadható az ún. nosinė ékezet a hosszúság jelöléséhez. A helyesírás itt a nyelv egykori állapotára is utal, ugyanis ez eredetileg nem a magánhangzó hosszúságát, hanem annak orrhangú ejtését jelölte. Ezenkívül hosszú magánhangzókat jelölnek még az y, ū, ė és o betűk is (utóbbi az esetek nagy részében). Az a és e betűkkel jelölt hangok hosszúsága a hangsúly függvényében változik.
Az írásban szerepel még 2, összetett magánhangzókat jelölő kétjegyű betű is (ie, uo), ezek viszont nem önálló tagjai az ábécének.
Nagybetűs | A | Ą | E | Ę | Ė | I | Į | Y | O | U | Ų | Ū |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Kisbetűs | a | ą | e | ę | ė | i | į | y | o | u | ų | ū |
IPA | ɐ ɐˑ | ɐˑ | æ æˑ | æˑ | eˑ | i | iˑ | iˑ | oˑ o |
u | uˑ | uˑ |
A litván nyelvben 45 mássalhangzó van, írásukhoz 20 mássalhangzót jelölő egyjegyű betűt, valamint három kétjegyű betűt (dz, dž, ch) használnak. A kétjegyű betűk nem részei az ábécének.
Nagybetűs | B | C | Č | D | F | G | H | J | K | L | M | N | P | R | S | Š | T | V | Z | Ž |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Kisbetűs | b | c | č | d | f | g | h | j | k | l | m | n | p | r | s | š | t | v | z | ž |
IPA | b | ts | t͡ʃ | d | f | ɡ | ɣ | j | k | l | m | n | p | r | s | ʃ | t | ʋ | z | ʒ |
A 45 mássalhangzó közül 23 palatalizált (vagy lágy), 22 pedig nem palatalizált (vagy kemény). A mássalhangzók ,,lágy-kemény párokba" állíthatók (az egyetlen ,,páratlan hang" a mindig lágy j), és mivel a hangkörnyezetből szinte mindig megjósolható, hogy az adott ,,párnak" adott esetben melyik tagja ejtendő, ezért 23 betű elegendő a csaknem kétszer annyi mássalhangzó jelölésére. Abban az esetben, amikor a hangkörnyezetből mégsem egyértelmű a kiejtés, a litvánban egy ún. lágyjelet alkalmaznak (i). Ez a betű ilyenkor persze nem jelöl hangot.
A mássalhangzók helyes kiejtése nagyon fontos, hiszen olykor valamely lágy-kemény pár hangjait felcserélve különböző szavakat kaphatunk, pl. šuo - kutya, šiuo - ebben.
Egyes szám | Többes szám | |
---|---|---|
1.személy | Aš esu | Mes esame |
2. személy | Tu esi | Jūs esate |
3. személy | Jis/Ji yra | Jie/Jos yra |
Egyes szám | Többes szám | |
---|---|---|
1. személy | Mano | Mūsų |
2. személy | Tavo | Jūsų |
3. személy, Hímnem | Jo | Jų |
3. személy, Nőnem | Jos |
Egyes szám, jelen | Többes szám, jelen | Egyes szám, múlt | Többes szám, múlt | Egyes szám, jövő | Többes szám, jövő | |
---|---|---|---|---|---|---|
1. személy | Aš gyvenu | Mes gyvename | Aš gyvenau | Mes gyvenome | Aš gyvensiu | Mes gyvensime |
2. személy | Tu gyveni | Jūs gyvenate | Tu gyvenai | Jūs gyvenote | Tu gyvensi | Jūs gyvensite |
3. személy | Jis/Ji gyvena | Jie/Jos gyvena | Jis/Ji gyveno | Jie/Jos gyveno | Jis/Ji gyvens | Jie/Jos gyvens |
Egyes szám, jelen | Többes szám, jelen | Egyes szám, múlt | Többes szám, múlt | Egyes szám, jövő | Többes szám, jövő | |
---|---|---|---|---|---|---|
1. személy | Aš turiu | Mes turime | Aš turėjau | Mes turėjome | Aš turėsiu | Mes turėsime |
2. személy | Tu turi | Jūs turite | Tu turėjai | Jūs turėjote | Tu turėsi | Jūs turėsite |
3. személy | Jis/Ji turi | Jie/Jos turi | Jis/Ji turėjo | Jie/Jos turėjo | Jis/Ji turės | Jie/Jos turės |
Egyes szám, jelen | Többes szám, jelen | Egyes szám, múlt | Többes szám, múlt | Egyes szám, jövő | Többes szám, jövő | |
---|---|---|---|---|---|---|
1. személy | Aš valgau | Mes valgome | Aš valgiau | Mes valgėme | Aš valgysiu | Mes valgysime |
2. személy | Tu valgai | Jūs valgote | Tu valgei | Jūs valgėte | Tu valgysi | Jūs valgysite |
3. személy | Jis/Ji valgo | Jie/Jos valgo | Jis/Ji valgė | Jie/Jos valgė | Jis/Ji valgys | Jie/Jos valgys |
Hímnemű alak | Nőnemű alak | ||
---|---|---|---|
1 | vienas | viena | |
2 | du | dvi | |
3 | trys | ||
4 | keturi | keturios | |
5 | penki | penkios | |
6 | šeši | šešios | |
7 | septyni | septynios | |
8 | aštuoni | aštuonios | |
9 | devyni | devynios | |
10 | dešimt |
Hímnemű alak | Nőnemű alak | |
---|---|---|
első | pirmas | pirma |
második | antras | antra |
harmadik | trečias | trečia |
negyedik | ketvirtas | ketvirta |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.