A közösülés vagy nemi aktus (latinul: coitus (koitusz) – szó szerinti jelentése: „összejövés”) a párosodás (kopuláció) emberekre vonatkozó általános elnevezése; az, amikor a hímvessző behatol a hüvelybe. A közösülés fogalma alatt általában a nemi egyesüléssel kapcsolatos szexuális tevékenységek tágabb körét értik, míg a koitusz kifejezetten a női és a férfi nemi szervek egyesülését jelenti. A nemi aktusnak szeretettel és szerelemmel együtt járó módja a szeretkezés, amelynek a lényegét a különböző korok kultúráiban és társadalmi közegeiben eltérő módokon határozták meg. A kulturált nemi élet magában foglalja azt is, hogy a párok megtalálják a megfelelő szexpózokat, amelyek összhangban állanak testi felépítésükkel, érzelmi fogékonyságuk jellegével és pszichikai szükségletükkel.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/CopulatingCouple-PtolemaicPeriod_BrooklynMuseum.png/640px-CopulatingCouple-PtolemaicPeriod_BrooklynMuseum.png)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/03/52-aspetti_di_vita_quotidiana%2C_amore%2CTaccuino_Sanitatis%2C_Cas.jpg/640px-52-aspetti_di_vita_quotidiana%2C_amore%2CTaccuino_Sanitatis%2C_Cas.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9e/Mating_seagulls.jpg/320px-Mating_seagulls.jpg)
Az ember az egyetlen az élővilágban, amely elölről, párjával összeölelkezve is szeretkezik. Csaknem egyetlen faj, amely nemcsak az utódok nemzése, hanem örömszerzés céljából is képes közösülésre. Ilyesmit az állatvilágban csupán a bonobóknál (törpecsimpánz) figyeltek meg. Az ember és a bonobó evolúciós vonala kb. hatmillió éve vált külön.
Az emberi tudat képes nemcsak önmagát, hanem a társának tudatát és érzelmeit is értelmezni (ez az empátia egyféle értelmezése), s törekszik arra, hogy partnerének is örömöt szerezzen. Az emberi szeretkezés nélkülözhetetlen eleme tehát az emberi tudat.
A szexuális kapcsolat az emberre jellemző módon változott meg, amint az ember (Homo Erectus) két lábra állt. A főemlősök közül a férfiak pénisze egyértelműen a leghosszabb, legvastagabb és legrugalmasabb (rugalmasságát az biztosítja, hogy a merevedéskor vérrel telítődik: legközelebbi rokonainké izgalmi állapotban is ceruzavékony és a merevségét egy csont biztosítja). Geoffrey Miller amerikai evolúciós pszichológus szerint az ember hímvesszőjének méretét az interszexuális szelekció határozta meg: vagyis az emberi hímvessző mai méreteinek és formájának kialakulásában az ősidők női is szerepet játszottak. Miller azt tartja, hogy a hímvessző méretét és alakját egyszerűen azáltal nyerhette el, hogy a pleisztocén során a nők több élvezethez jutottak egy méretesebb hímvesszővel rendelkező kortársuk segítségével.[1] Elképzelését megerősíti, hogy egyes kutatások: szerint a nőknek nagyobb szexuális örömöt okoz a vastagabb pénisszel rendelkező férfiakkal történő közösülés.[2][3] A főemlősök közül az ember az egyetlen, amely az evolúció során elvesztette szőrzetét és majdnem teljesen csupasszá vált.[4] Ettől kezdve ugyanis képesek voltak gyönyörködni egymásban, és képesek lettek elölről ölelkezni, módosultak az elsődleges erogén zónák.[5] [* 1]
„ | A rútban nemzeni nem lehetséges, csak a szépben. | ” |
– Platón[6] |
Vannak szerzők, akik az emberi közösülés egyedi formáját kapcsolatba hozzák a szőrzet részleges eltűnésével.[7] Az emberi arcnak az állati arctól való eltérése a beszéd és a mimikai izmok fejlettsége miatt képessé vált az öröm kifejezésére. A Toba katasztrófa idején általánossá vált a ruhaviselet, ami a testszőrzet további elvesztésével járt, méghozzá a jelenlegi ú.n. természeti népek esetében is. Később a ruhaviselet elvesztette jelentőségét, nagyjából addig, amíg fel nem találták a növényi rostból szövött ruházati elemeket. Nem szabad elfelejtenünk, hogy a rabszolgáknak nem lehetett tulajdona; így a ruhája is a tulajdonosáé volt. Az emberi beszéd egy genetikai mutáció következtében olyan agyi elváltozást okozott, amely kifejezőbbé tette az emberi beszédet – ez már csak a Homo sapiensnél. Következésképp lehetővé tette a szerelmeseknek előlről történő kommunikációját. Habár ilyesmiről nem tudunk a Homo neanterthaliensisnél, nem tűnik bizonyítottnak, hogy ez csökkentette volna a két faj közötti kapcsolatrendszert, illetve befolyásolta volna-e a szexuális kapcsolattartást.
„ | Béviszen engemet az lakodalomnak helyére, és zászló helyett vagyon őnála az énhozzám való szerelme. Erősítsétek engemet borral, és (az jó illatú) álmakkal tápláljátok, mert beteg vagyok az szerelem miatt. Az ő bal keze az én fejem alatt vagyon, és az ő jobb kezével megölelt engemet. | ” |
– Énekek éneke |
Desmond Morris nagy fontosságot tulajdonít az ajkak szerepének; ez is az elölről történő szex egyik magyarázata.[8] A szexuálpszichológia az örömszerzéssel kapcsolja össze,[9] amely a XIX-XX. században került látótérbe.[10]
- Az állatok nőstényeinél elöl nincsenek erogén zónák
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.