török tábornok From Wikipedia, the free encyclopedia
Musa Kâzım Karabekir (Isztambul, 1882 – Ankara, 1948. január 26.) török tábornok, politikus, a török parlament házelnöke 1946-tól haláláig. Az első világháborúban az oszmán Keleti Hadsereg parancsnokaként szolgált, majd a török függetlenségi háború vezető tábornokai között volt.
Kâzım Karabekir | |
![]() | |
Született | Küçükmustafapaşa[3] |
Elhunyt | 1948. január 26. (65-66 évesen) Ankara |
Állampolgársága | |
Foglalkozása | |
Tisztsége | a Török Nagy Nemzetgyűlés képviselője |
Iskolái |
|
Halál oka | szívinfarktus |
Sírhelye | Török Állami Temető |
![]() | |
Kâzım Karabekir aláírása | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kâzım Karabekir témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kâzım Karabekir 1882-ben született Mehmet Emin pasa oszmán tábornok fiaként Isztambul Kocamustafapaşa mahalléjában. Gyerekkorában bejárta az országot apjával, Isztambulba apja halála után, 1893-ban tért vissza. 1894-ben katonai középiskolába íratták. Tanulmányait az isztambuli katonai akadémián folytatta, ahol 1902-ben végzett évfolyamelsőként.
1906-ban besorozták a Harmadik hadseregbe, amellyel Bitolában, Macedóniában szolgált. A görög és bolgár gerillákkal folytatott harcokban tanúsított erényei elismeréseképp 1907-ben századossá léptették elő. A következő években Isztambulban és az edirnei Második Hadseregben szolgált.
Edirnei szolgálata idején, 1912-ben őrnagyi rendfokozatot kapott. Részt vett az első Balkán-háborúban Bulgária ellen. 1913. április 22-én, az edirne-kalei csatában fogságba esett, október 21-én, a fegyverszünet aláírásakor szabadult ki.
Az első világháború kitörésekor a hírszerzés parancsnokává nevezték ki, nem sokkal később alezredessé léptették elő. Rövid ideig a délkeleti fronton harcolt, majd a Dardanellákhoz küldték. 1915 nyarán a 14. hadosztályt vezette a gallipoli csatában. Itteni érdemei elismeréseként ezredessé léptették elő. Ezután a mezopotámiai frontra vezényelték. A Hatodik Hadsereg kötelékében harcolt a britek ellen.
Tíz hónapig a Kaukázusban harcoló 2. hadtestet vezette az oroszok ellen. 1917 szeptemberében a szultán dandártábornokká nevezte ki.
Az első világháború végén, a sèvres-i békeszerződés értelmében VI. Mehmed szultán parancsot adott Karabekirnek a megadásra, amit a dandártábornok megtagadott. Az erzurumi kongresszus idején katonái szavatolták a kongresszus biztonságát. 1920-ban ő vezette az újonnan alakult Örmény Köztársaság elleni hadjáratot, melynek során elfoglalta Kars, Sarıkamış és Alekszandropol városokat. Ő írta alá az alexandropoli békét 1920. december 2-án, majd a karsi békét a Szovjetunióval 1921. október 23-án.
Miután a török függetlenségi háború befejeződött, 1922-től 1923-ig Karabekir Edirne parlamenti képviselőjeként vett részt a politikai életben. 1923 júniusától Isztambul képviselője lett. A függetlenségi háborúban tanúsított érdemeiért a parlament a legmagasabb kitüntetést, a Függetlenségi Érdemrendet adományozta neki. A hadseregből 1924. október 26-án szerelt le.
Karabekir és az államalapító Mustafa Kemal Atatürk között véleménykülönbségek alakultak ki. Karabekir nem értett egyet a kalifátus azonnali felszámolásával; azon a véleményen volt, hogy meg kellene várni a kirkuki helyzet megoldását (Nagy-Britannia angol mandátum alá akarta helyezni a ma Irakban található területet.) Délkeleten a vallásos kurdok lázadtak a kormány ellen, így Karabekir szerint a kalifátus eltörlésére rossz volt az időzítés.
1924. november 17-én Karabekir saját pártot alapított Terakkiperver Cumhuriyet Fırkası (Progresszív Köztársaságpárt) néven. A pártot 1925-ben betiltották, miután Kemal Karabekirt okolta a kurd lázadásért és a személye elleni izmiri gyilkossági kísérletért. Karabekirt több társával együtt bebörtönözték, Musztafa Kemalhoz fűződő egykori baráti viszonya megszűnt.
Karabekirt kényszerítették, hogy távozzon a politikai életből; visszavonult és elkezdte megírni emlékiratait a függetlenségi háborúról. Atatürk halála után Karabekirt İsmet İnönü rehabilitálta. 1939-ben tért vissza a politikai életbe Isztambul képviselőjeként, 1946-ban házelnökké választották. 1948-ban, 66 éves korában, szívrohamban hunyt el Ankarában.
Karabekirnek İclal nevű feleségétől három lánya született, Hayat, Emel és Timsal. 2005-ben kadıköyi házát, ahol 15 évig élt háziőrizetben, múzeummá alakították át.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.