a dél-lengyelországi Kis-Lengyelországi vajdaság fővárosa From Wikipedia, the free encyclopedia
Krakkó (lengyelül: Kraków, ⓘ, IPA: 'krakuf, latinul: Cracovia, németül: Krakau, jiddisül: קראָקע, Kroke) Lengyelország második legnépesebb települése.[21] Lakosainak száma 760 000, elővárosokkal együtt 1 250 000 fő. Területe: 326,8 km².
Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával. |
Krakkó (Kraków) | |||
Fentről, balról jobbra: a Fő tér, a Wawel Palota, a Barbakán, a Mária-templom, a Szent Péter és Pál templom és a Collegium Maius | |||
| |||
Mottó: Cracovia urbs celeberrima | |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Vajdaság | Kis-lengyelországi | ||
Járás | járási jogú város | ||
Rang | város | ||
Alapítás éve | 9. század előtt | ||
Polgármester | Aleksander Miszalski | ||
Irányítószám | 30 001 től 31 999 ig | ||
Körzethívószám | +(48)12 | ||
Rendszám | KR | ||
Testvérvárosok | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 804 237 fő (2023. jún. 30.)[19] | ||
Népsűrűség | 2314 fő/km²[20] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 220–380 m | ||
Terület | 327 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Krakkó weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Krakkó témájú médiaállományokat. |
Hivatalos neve Stołeczne Królewskie Miasto Kraków (Krakkó királyi főváros).[22] 1596-ig Lengyelország fővárosa volt, majd ezt a szerepet Varsó vette át tőle, amikor odakerült a Szejm és a lengyel király székhelye. Az egyetlen olyan lengyelországi város, mely használhatja a lengyel címert saját címerében. A heraldika szabályai szerint ez a jog fővárosi ranggal bíró városnak jár.
Krakkó a Kis-lengyelországi vajdaság fővárosa, a krakkói agglomeráció központja és járási jogú város. A vajdaság hivatalai mellett itt székel a Lengyel Művészeti és Tudományos Akadémia (PAU),[pau 1] a Nemzeti Tudományos Központ (NCN) és a Lengyel Köztársaság Különleges Alakulata.
A város kulturális, oktatási és turisztikai központ, a Krakkói főegyházmegye székhelye. Fontos közúti és vasúti csomópont. Balicében található a második legnagyobb nemzetközi lengyel repülőtér.
A 12. századi lengyel krónikaíró, Kadłubek Boldog Vince szerint Krakkó neve Krak fejedelem nevéből származik. A nyelvészek többsége szerint a más vidékeken is előforduló településnév valójában a szláv Krak (Holló) nevű személy szállását, birtokát jelölte,[23][24] és a krónikások a névadót csak a város későbbi jelentősége miatt tették meg fejedelemnek.
Mások szerint a 2. században élő földrajztudós, Klaudiosz Ptolemaiosz által említett Carrodunum (jelentése: szekértábor) név Krakkót rejti, így a városnév a környéket egykor benépesítő kelta néptől származik.[25]
A névErdélyben is megtalálható, lásd Boroskrakkó, németül Krakau. A Krakkó a Karakó rövidülése, az utóbbi név a Gyímesekben is megjelenik.
Egyéb feltevések úgy tartják, hogy Krok, a cseh legendákban szereplő hős volt a névadó, vagy hogy a szláv fejedelmi családoknál gyakran használt Kruk névre vezethető vissza a város neve.
Újabban az is felmerült, hogy a Krakkó megnevezés a település környezetére utaló név, és szerzőnként eltérően vagy a lengyel krzak (bokor, cserje, bozót), vagy a szerb-horvátban megőrződött krak (folyóág, elágazás) származékának vélik.[23][24]
Az első írott forrás, amelyben Krakkót említik, 966-ból származik. Az írás szerzője Ibrahim ibn Jakub arab utazó és kereskedő volt. Latin írásmóddal elsőként 973-ban Cracouaként szerepel.[24]
Krakkó a Visztula (Wisła) folyó partján terül el, a folyó felső részén. A város közelében a Kárpátok északi nyúlványai kapaszkodnak a magasba, de maga a város síkvidék jellegű területen fekszik. Mindössze a Wawel domb emelkedik néhány tíz méterre a Visztula fölé.
Krakkónál több földrajzi egység találkozik össze: a Krakkói Kapu (Brama Krakowska), az Oświęcim-medence (Kotlina Oświęcimska), a Sandomierz-medence (Kotlina Sandomierska), a Nyugati-Beszkidek hegyvidék (Pogórze Zachodniobeskidzkie) és a Krakkó–Częstochowa-fennsík (Wyżyna Krakowsko-Częstochowska). Fekvése révén tökéletes hely azon turisták számára, akik kirándulni akarnak a lengyel hegyekbe, a kis-lengyelországi fennsíkokon vagy a karsztvölgyekbe.
Krakkó legmagasabb pontja a dombra épült Piłsudski-halom (Kopiec Piłsudskiego) tetőpontja. Összesen 383 m magas, azonban maga az emlékhalom – ami egy 1937-ben emelt mesterséges építmény – csak 35 m. A város legalacsonyabb pontja ott található, ahol keleti határán átlép a Visztula (188 m).
Krakkó Ukrajna határától nyugatra 230 km-re található.
A város a kontinens belsejében található. Éghajlata mérsékelt, földrajzi elhelyezkedéséből következően hűvösebb és változatosabb a magyarországinál. Hat évszakot különböztetnek meg: télelő, tél, tavaszelő, tavasz, nyár és ősz. A tél változatos, van, hogy esik a hó, s van, hogy több éven át nem. A nyár általában meleg, de a napsütést gyakran szakítja meg egy-egy zápor. Lengyelország középső, síkvidéki területe ugyanakkor száraz a csapadékos hegyekhez képest.
Krakkó Európa egyik legkeletibb városa, ahol mérsékelt óceáni éghajlat uralkodik. Keletebbre az éghajlat már kontinentális. Az átlagos nyári hőmérséklet 18–19,6 °C, a téli –2,1–0 °C. Nyáron a hőmérséklet időnként túllépi a 25 °C-t. Mivel Krakkó elég közel fekszik a Tátrához és ott gyakori a halny (ami egy főn típusú szél), így még télen is 20 °C-ig emelkedhet a hőmérséklet.[26]
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | 1,0 | 2,5 | 7,5 | 14,0 | 19,4 | 22,0 | 24,2 | 23,7 | 18,4 | 13,6 | 6,5 | 1,8 | 12,9 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | −5,0 | −4,0 | 0,6 | 4,0 | 8,8 | 12,0 | 13,7 | 13,2 | 9,3 | 4,8 | 0,3 | −3,6 | 4,6 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 37 | 30 | 40 | 46 | 81 | 86 | 88 | 76 | 62 | 43 | 42 | 39 | 670 |
Havi napsütéses órák száma | 40 | 56 | 90 | 135 | 182 | 192 | 203 | 188 | 130 | 103 | 48 | 32 | 1399 |
Forrás: [27][28] |
Krakkóban közel 40 park található, amelyek 320 hektáron terülnek el. A legismertebbek a Planty és a Visztula sétány (Bulwary Wiślane), a legnagyobb pedig a Lengyel Repülők Parkja.
Egyedülálló hely Európában a Błonia, mely egy 48 hektár kiterjedésű nagy mező. A város történelmi központjához közel, a Zwierzyniec kerületben fekszik A 19. század közepéig tavaszonként mocsárrá változott, s kolerajárványok idején ennek szigetein helyezték el a haldoklókat. A mocsár kiszárítása után nagygyűléseket, díszmeneteket és katonai gyakorlatokat rendeztek rajta. 1849-ben I. Miklós orosz cár tartott seregszemlét az 1848–49-es forradalom és szabadságharc leverésére irányuló magyarországi hadjárata előtt, 1910-ben a lengyelek ünnepelték a grünwaldi csata 500. évfordulóját, 1933-ban pedig a „bécsi” csata 250. évfordulóját. A náci megszálláskor a németek be akarták építeni, de a terv nem valósult meg. 1965-ig szabad volt az állattartás a mezőn, majd 2011-től újra megnyílt ez a lehetőség a juhtenyésztés előtt.[29]
Fontos zöldterület még a Wolski-erdő a Sowiniec-dombbal. Az erdő Zwierzyniec kerület nyugati részében található, területe 419 hektár. Benne kapott helyet a Krakkói Állatkert (Ogród Zoologiczny w Krakowie). A Sowiniec lankái a Visztulával párhuzamosan Błoniától a város nyugati határán túl húzódnak. Itt két mesterséges emlékhalom (kopiec) áll: a Kościuszko- és a Piłsudski-halom.
Krakkóban 5 természetvédelmi terület van és a Júrai Tájvédelmi Körzetekhez[j 1] tartozó néhány kis zöldterület még. Ezekből a körzetekből, a Bielany-Tynieci Tájvédelmi Körzet (Bielańsko-Tyniecki Park Krajobrazowy), Tenczyni Tájvédelmi Körzet (Tenczyński Park Krajobrazowy) és Krakkói Völgyek Tájvédelmi Körzet (Park Krajobrazowy Dolinki Krakowskie) részei Krakkóban találhatók.
A város területének része a Visztula ökológiai folyosójához tartozik. Itt sok kis folyó ömlik bele a Visztulába, a völgyeikkel együtt ezek Krakkó legérdekesebb helyei.
Krakkó területén két üdülőhely található:
Krakkó népességének változása a 18. század végétől:
Krakkóban az utóbbi két évtizedben szinte változatlan volt a népességszám, 2015-ben 761 069 lakosa volt. Ugrásszerű növekedés 1955-ben, illetve 1955 és 1985 között történt. Ekkor csatolták hozzá Nowa Hutát és építették a Lenin-kohót, az államnak pedig lakást kellett biztosítania a munkások számára. Ezzel létrejött az első szocialista mintaváros Lengyelországban. Napjainkban a Czyżyny, a Mistrzejowice, a Bieńczyce, a Wzgórza Krzesławickie és a Nowa Huta kerületek fekszenek a Krakkóhoz csatolt újabb városrészben. A gyár a második legnagyobb lengyel kohó ma is, új neve Sendzimir-kohó (Huta im. T. Sendzimira).
A város legrégebbi része egy erődítmény, ami a Wawel-magaslaton épült ki, s amelyet egykor a Visztulát övező mocsarak vettek körül. A szlávok az 5. században érkeztek a vidékre. 989 után, Szent Adalbert korában a Piast-dinasztiához tartozó I. Mieszko és fia, Vitéz Boleszláv meghódította Sziléziát és Krakkót, s birodalmukat az Odera folyóig kiterjesztették.
A város 1000-től püspöki székhely volt. 1038-ban, Újító Kázmér (Kazimierz Odnowiciel) uralkodása alatt lett Lengyelország fővárosa. 1138 és 1320 között a Szeniorátusi Lengyelország része volt. 1241–1242-ben sokat szenvedett a tatárok betörésétől, a hejnał ma is erre emlékeztet. A várat és az András-templomot a hódítók lerombolták, újjáépítésükre később került sor gótikus stílusban. 1257-ben városi rangot kapott a település. Ekkor kezdett kialakulni a mai Óváros (Stare miasto).
1320-ban koronáztak először lengyel királyt a Wawel katedrálisban Kis Ulászló személyében. A 14. század végén, II. Jagelló Ulászló (Władysław II Jagiełło) lengyel király alatt a város a Hanza-szövetség tagja lett. III. Kázmér (1333-1370) uralkodása után az Anjou-házi I. (Nagy) Lajos magyar királyé lett a lengyel trón.
1572-ben meghalt az utolsó Jagelló király, II. Zsigmond Ágost. Őt Valois Henrik féléves uralkodása után a magyar Báthory István erdélyi fejedelem követte. Báthoryt halála után a krakkói Wawel katedrális altemplomában temették el. 1587-től a svéd Vasa-házból származó III. Zsigmond lett a király, aki Varsót tette meg lengyel királyi székhelynek. 1655 és 1702 között többször pestis pusztított a városban, s kétszer a svédek is meghódították. Mindezek ellenére Krakkó 1734-ig koronázó város maradt.
Lengyelország három felosztása után, 1795-től 1809-ig Ausztria fennhatósága alatt állt. 1809 és 1815 között a formálisan önálló Varsói Hercegséghez tartozott, majd 1846-ig szintén formálisan szabad város volt (Krakkói Köztársaság, Rzeczpospolita Krakowska). Stratégiai okokból ekkoriban bontották le a városfalak nagy részét az osztrák hatóságok, hogy gyengítsék a védekezőképességet, és jött létre a belváros körül a Planty park. A bontástól a fal egy része, a Városi Arzenál és a Flórián-kapu menekült meg. Az 1846 februárjában kitört krakkói felkelés (Powstanie krakowskie) leverése után Ausztria magához csatolta. 1850-ben tűz ütött ki Krakkóban, amely a város csaknem 10%-át elpusztította, de gyorsan elhárították[32].
Krakkó 1918-ban a függetlenné vált, újjáalakult lengyel állam része lett. 1939-1945 között a nemzetiszocialista Német Birodalom által kialakított Lengyel Főkormányzóság (Generalne Gubernatorstwo, németül: Generalgouvernement) székhelye volt. 1945 óta ismét Lengyelországhoz tartozik. Krakkó szerencsére túlélte a második világháborút, és elkerülte a pusztulást.
Az UNESCO 1978-ban a kulturális világörökség részévé nyilvánította az Óvárost és a Wawelt.
A Városháza a város végrehajtó szerveiből áll. A Wielopolski-palotában működik, ami a Grodzka és Franciszkańska utcák sarkán (a Wawel és a Piactér között) található. A hivatal a Város Igazgatóságától (elnök, titkár, kincstárnok, városi hivatal igazgatója) kapott feladatokat és a Városi Tanács határozatait hajtja végre. A hivatalt 1975 decemberében hozták létre, akkor az elnök rendelkezéseit végrehajtó hivatal volt. Az 1990. évi önkormányzati választásig a hatásköre a krakkói vajdaságra is kiterjedt.
Lengyelországban a nagyobb városok polgármestereit városi elnököknek nevezik (prezydent miasta). Feladatuk a város és a Városi Hivatal vezetése, utóbbi 1792-től létezik Krakkóban. 1975-1990 között Krakkó polgármestere egyidejűleg krakkói vajda is volt. 2002-től Jacek Majchrowski jogászprofesszor a város polgármestere.
A Városi Tanács határozatokat hoz és ellenőrzi, hogy a Városi Hivatal hogyan hajtja végre ezeket. Általános választás során megválasztott tanácstagokból áll, akiknek mandátuma 4 évig tart. Munkáját a tagjai közül megválasztott vezető irányítja. Különféle bizottságokat állíthat fel, melyek munkájába külső szakembereket is bevonhat. A Tanács rendelkezik a város vagyonával, s jogosult ellenőrizni, hogy a polgármester helyesen vezeti-e város pénzügyeit. 2002-ig magát a polgármestert is ez a testület választotta meg és mentette fel. 2002-től azonban a polgárok közvetlenül választják őket.
Krakkó legősibb részei — az Óváros a Wawellel, a Stradom, a Kazimierz és a Kleparz — a 18. század végén egyesültek. Az osztrák uralom alatt gyakran változott a közigazgatási felosztás, bár a város határai változatlanok maradtak. Lengyelország függetlenné válása után aztán új, jelentős részekkel gyarapodott a város területe. 1951-ben már 52 kerületből állt az igazgatás rendszere, amit akkor ötre csökkentettek. 1990 óta 18 saját önkormányzattal rendelkező kerület van a városbanː
Krakkói Ipari Körzet (Krakowski Okręg Przemysłowy, KOP), magába foglalja Krakkót, Bochniát, Skawinát, Myślenicét és Wieliczkát. A körzetben egymillió ember él.
A körzet fő iparágai:
A második nagy ipari központ a krakkói körzetben Skawina: városka Visztulánál, Krakkó nyugati határánál. Az 1980-as évek második feléig itt működött a két lengyel alumíniumkohó egyike, de a hidrogén-fluoriddal való környezetszennyezés miatt bezárták a lakosság és az ökológusok tiltakozásait követően. Ma a kohó már csak aluminiumhulladékat dolgoz fel. Mivel az aluminiumtermelés sok enérgiát igényel, a kohó közelében felépítettek egy nagy erőmüvet, amely most nemcsak a kohóba, hanem Krakkóba és Skawinába is szállít villamosenergiát. Az erőműben keletkező pernye építőanyagok (tető- és fallemezek valamint üreges téglák) gyártásának alapanyaga.
Krakkó a legnagyobb lengyel outsourcing központ. Krakkóban és környékén kb. 40 cég tevékenykedik, amelyek üzleti folyamatok terén nyújtanak szolgáltatást (könyvelés, adó- és pénzügyi tanácsadás, informatika) bérmunka formájában. Krakkó a negyedik helyet képviseli a világon és az elsőt Közép-Európában azon városok között, amelyek a legvonzóbbak a kihelyezett szolgáltatást igénylő megbízók számára és a szolgáltatást nyújtók számára is.[33]
A várostól délre halad el az A4-es autópálya, amely teljes hosszában 2013-ban készült el, ekkor elérte a lengyel–ukrán határt is.
A krakkói főpályaudvarról vonatok és buszok indulnak. A vasúti pályaudvar neve – Kraków Główny, a buszpályaudvaré – Regionalny Dworzec Autobusowy. A pályaudvar főként a kis-lengyelországi vajdasággal való közlekedést szolgálja ki, de sok járat (vasúti és busz) indul Lengyelország különböző vidékeire és Európa más államaiba. Közvetlen vasúti kapcsolat ukrajnai és magyarországi városokkal vannak, meg Bukaresttel, Berlinnel és Hamburggal.
A repülőtér a várostól 11 km-re nyugatra található, II. János Pál nevét viseli a Krakkó II. János Pál repülőtér, (korábban: Krakkó–Balice nemzetközi repülőtér) ahonnan a belföldi légijáratok mellett Európába és Amerikába is közlekedik légijárat. A város területén 11 közúti, és 3 vasúti híd szeli át a Visztulát (lásd a Krakkó hídjai cikket). A városban sűrű az autóbusz-forgalom és villamos is jár.
Krakkó sok forgalmi dugót szenved el. Paradox módon, az oka az, hogy a város majdnem érintetlen állapotban vészelte át mindkét világháborút, emiatt az utcahálózat régóta változatlan és nem alkalmas a mai forgalomra, nem felel meg az intenzitásának. Az épületek nagy sűrűsége ugyanakkor lehetetlenné teszi az utak szélesítését. A helyzet még így is sokkal jobb mint Varsóban, de ez Krakkó számára nem vigasz. TomTom, a holland autós navigációs rendszert gyártó cég 2010-ben kiszámította, hogy 59 európai város közt Krakkó a 30. helyen van a torlódások szempontjából (a TomTom kiszámította, hogy egy adott városban mennyi út van, ahol a kocsik nem tudnak gyorsabban menni mint a legnagyobb megengedhető sebesség 70%-a). Ebben a besorolásban Varsó sajnos a második helyen volt.[34] Ennek kezelésére a közelmúltban a vasútállomás alatt városi alagút is létesült a belváros tehermentesítésére. A vasútállomástól északra új közúti felüljárórendszereket és villamos átvezetéseket adtak át. Építés alatt van a városrészeket összekötő új főúthálózat viaduktokra építve.
Krakkó Lengyelország egyik legfontosabb kulturális központja és Európa egyik fő turisztikai célpontja. A történelmi Óváros és a Kazimierz kerület 1978-ban felkerült az UNESCO világörökségi listájára. 2000-ben Krakkó elnyerte az Európa kulturális fővárosa címet. 2008-ban közel 7,5 millió turista kereste fel, köztük 2 millió külföldi.[35] Krakkóban országos jelentőséggel bíró kulturális intézmények vannak.
A legfontosabb színházak:
Krakkóban 11 nagy és sok kisebb színház létezik; a kisebbek gyakran rendeznek előadásokat kis, hangulatos pincékben. Krakkóban található az első lengyel állandó, nyilvános és szakmai színház, a Helena Modrzejewska Régi Színháza,mely az egyik legrégibb az országban. 2008-ban épült és nyílt meg a Krakkói Operaház. Addig az Opera együttese a Słowacki-színház épületben tartotta előadásait. Krakkóban működik a Karol Szymanowski filharmonikus zenekar.
Az állandó, nyilvános színház a lengyel Felvilágosodás eszméinek köszönheti megalakulását. Ez első Jacek Kluszewski nevéhez fűződik. Ecélból ő megrendelte két ház átépítését a Jagiellońska utcában és 1801-ben megnyitotta a színházat, amely máig létezik és Stary Teatr-nak (Régi Színház) hívják, egyben viseli Helena Modrzejewska, a híres színésznő nevét is.
A következő színházak építése túl drága volt ahhoz, hogy a város megengedhesse magának. Majdnem 100 év telt el és csak egy „rendes” színház alakult meg és néhány amatőr. Csak 1893-ban épült új színház a Szentlélek-téren (Plac Świętego Ducha), a Teatr Miejski (Városi Színház, mely most Juliusz Słowacki nevét viseli. 13 évvel később befejeződött a Régi Színház átépítése is, de ez is túl kevés volt.
A 20. század elején a mozi egyre népszerűbb lett. Sok alkalmas épületben kapott helyt, de külön épületeket is építettek mozik számára. A legérdekesebbek: a Wanda mozi és az Uciecha (Mulatság) mozi és színház, ami elsőként mutatott be hangos filmeket.
Röviddel a függetlenség visszaszerzése után, 1919-ben megint felépült egy új színház Krakkóban, a 19. század elejére jellemző kis francia színházak stílusában, ezért kapta Bagatela (=bagatel dolog, apróság) nevét. 1928-ban a színházat tűzvész tette tönkre; az újjáépítés közben mind kívül, mind belül rendesebb alakot kapott a 30. évek építészete stílusának megfelelően. E stílusban építették fel a Krakkói Filharmóniát is.
A német megszálláskor majdnem az egész kulturális élet megbénult. A rejtőzködő színházak adtak előadásokat lakásokban, primitív körülmények között. A lengyeleknek tiltos volt belépni a Słowacki-színházba, így a Régi Színház lett a hivatalos színház a lengyelek számára.
1945 után ismét sok új színház jött létre, de nem építettek se zeneszínházat, se Nagy Színházat Nowa Hutában. Ehelyett felépítettek egy kis színházat Nowa Hutában és a mostani Teatr Ludowy-t (Népszínház). 2008-ban Krakkó végül Operaházat kapott (a Főpályaudvar mellett).
A városban 28 múzeum van, köztük:
Krakkóban 5 nyilvános könyvtár van: 4 városi és 1 vajdasági. Ezenkívül a városban 16 tudományos könyvtár tevékenykedik (főként az egyetemeknél és tudományos intézeteknél), többiek között: a Jagélló- Könyvtár, a Czartoryski-könyvtár, a Pedagógiai Könyvtár, a Lengyel Művészeti és Tudományos Akadémia (PAU)[pau 1] és a Lengyel Tudományos Akadémia (PAN) Tudományos Könyvtárai.
A legfontosabb diákrendezvények:
Fontosabb krakkói sportklubok:
PAU és PAN fontos szerepet játszik a lengyel tudományos életben. Míg a PAU egy tisztán tudományos társaság, addig a PAN az egyes kutatási projektek irányításában és menedzselésében is részt vesz. A PAU-t 1872-ben hozták létre (1919-ig Művészeti és Tudományos Akadémia – Akademia Umiejętności néven működött). 1945-ben a kommunisták, a hatalom áthatása után törekedtek a tudományos életet is ellenőrzésük alá helyezni, így nem tetszett nekik a PAU függetlensége. Azért 1948-ban létrehozták a PAN-t, egyidejűleg megnehezítve a PAU tevékenységét, majd 1952-ben fel is oszlatták a PAU-t, melyet csak a kommunizmus bukása után, 1990-ben indítottak újra. Napjainkban mindkét szervezet független kormánytól.
Krakkóban található a PAN és PAU közös tudományos könyvtára és irattára.
Krakkóban 23 egyetem található, ebből 10 állami intézmény, 2 egyházi (az állami egyetemekkel megegyező jogállású magánegyetemek), továbbá 11 magánegyetem (egy akadémiai státusú).
A legjelentősebb állami egyetemek:
2006-ban Krakkó az öt legnépszerűbb európai város között volt, 2007-ben pedig az „Orbitz” amerikai internetportál használói „a világ legdivatosabb városává” nyilvánították.[39]
Krakkó és Kis-Lengyelország az ország egyik legnépszerűbb turisztikai vidéke. A kis-lengyelországi vajdaságot a Lengyelországba jövő turisták 14,5%-a látogatja, ami a második helyet jelenti az országban (a nyugat-pomerániai vajdaság az első), de a gyűjtő elszállásolás turisztikai létesítményeit tekintve első helyen van.[40] E létesítmények 63%-a Krakkóban van. 2010-ben Krakkót 8,1 millió vendég látogatta meg,[41] ami 50%-kal több volt mint 2003-ban (5,5 millió).
A vendégek többsége lengyel turista. Számuk 2008-ban 3,9 millió volt, a külföldieké pedig 2,1 millió. A külföldiek közül a leggyakrabbak az angolok (a külföldiek 25%-a) és a németek (11,9%). A magyarok 2008-ban 1,3%-át adták, azaz kb. 28 000 magyar látogató kereste fel Krakkót.[35]
A Krakkó iránti nemzetközi érdeklődést mutatja, hogy számos ország nyitott itt konzulátust vagy főkonzulátust,[42] mások mellett hazánk is: Magyarország krakkói főkonzulátusát 1921 óta többször bezárták majd újranyitották, 2019-ben az ulica Lubicz 17 h alatt működött.[43]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.