(1884–1973) tábori püspök From Wikipedia, the free encyclopedia
Hász István (Kisbér, 1884. december 22. – Einsiedeln, 1973. január 27.) magyar római katolikus pap, tábori püspök.
Hász István | |||
Született | 1884. december 22.[1] Kisbér[2] | ||
Elhunyt | 1973. január 27. (88 évesen)[3] Einsiedeln[2] | ||
Állampolgársága | |||
Foglalkozása |
| ||
Tisztsége | címzetes püspök (1929. február 28. – ) | ||
Iskolái |
| ||
tábori püspök | |||
Vallása | római katolikus egyház | ||
Pappá szentelés | 1908. július 14. Bécs, Szent István-székesegyházban | ||
Püspökké szentelés | 1929. február 28. | ||
Szentelők |
| ||
Hivatal | tábori püspök | ||
Hivatali idő | 1929–1945 | ||
Elődje | Révész István | ||
Utódja | – (1994 után: Ladocsi Gáspár) | ||
Társszentelt püspökök | |||
| |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Édesapja Hász János urasági kocsis, édesanyja Hungler Mária volt. Középiskolai tanulmányait a komáromi és a győri bencés gimnáziumban végezte. Teológiát a bécsi Pázmáneumban tanult. 1908. július 14-én szentelték pappá a bécsi Szent István-székesegyházban.
1908-tól Szanyban szolgált káplánként; 1909-től a győri nagyszeminárium, 1910-től a budapesti Szent Imre Kollégium tanulmányi felügyelője volt. 1911-ben a római Augustineumban doktorált teológiából. Ezt követően Győrben püspöki szertartó volt, és 1913-tól 1929-ig teológiai tanárként is működött.[4]
A magyar kormány ajánlására XI. Piusz pápa[4] 1929. február 28-án surai címzetes püspökké, március 1-jén Horthy Miklós kormányzó a Magyar Királyi Honvédség tábori püspökévé nevezte ki.[4] Április 28-án szentelte püspökké Serédi Jusztinián esztergomi érsek, Glattfelder Gyula csanádi püspök és Grősz József győri segédpüspök segédletével.
1944. július 1-jén altábornagyi rangot kapott. A visszavonuló hadsereggel Kőszegre, majd a németországi Fürstenwaldba települt, ahol amerikai hadifogságba esett. A háború után megszervezte és irányította a magyar katonák és a polgári menekültek lelki gondozását. Ezután Svájcban, Ungersegerinben telepedett le, és az ingenbohli keresztesnővérek zárdalelkészeként szolgált.[4]
Temetését Mindszenty József végezte, Unterägeriben nyugszik.[4]
Alapítója és szerkesztője az Evangélium című hitbuzgalmi lapnak Győrben (1922–28). Szerkesztője a Védőszentjeink című hagiografiai sorozatnak, melyből tizenhárom életrajzot írt.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.