magyarországi község Zala vármegyében From Wikipedia, the free encyclopedia
Gősfa község Zala vármegyében, a Zalaegerszegi járásban. A településen polgárőrség működik.[3]
Gősfa | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Nyugat-Dunántúl | ||
Vármegye | Zala | ||
Járás | Zalaegerszegi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Máté Tamás (független)[1] | ||
Irányítószám | 8913 | ||
Körzethívószám | 92 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 310 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 28,61 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 10,45 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Gősfa weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Gősfa témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Zalaegerszegtől északra, Vasvártól délre fekvő település; Egervár északkeleti szomszédja. Néhány kilométerre nyugatra halad el tőle a 74-es főút, de a község területét nem érinti. Központján a 7427-es út halad végig, Csöngedmajor nevű külterületi településrészére az ugyanezen útból Vasboldogasszony központjában kelet felé kiágazó 73 238-as út vezet.
Gősfa első írásos említése 1389-ből származik.[4] A középkorban az Egervári uradalomhoz tartozott. 1532-ben a Kőszeg fele vonuló török hadak pusztítottak a településen, majd 1550-ben a pestisjárvány pusztítása és a végvári katonák portyázása tizedelte meg a falut. A szinte elnéptelenedett falut 1664, a Vasvári béke megkötése után telepítették újra. 1706-ban közelében zajlott a Győrvári csata, mely a Rákóczi-szabadságharc dunántúli hadjáratának egyik legjelentősebb, kuruc győzelmet hozó összecsapása volt.
A faluban nincs óvoda és iskola, az oktatást a szomszédos településekkel közösen működtetett intézményekben oldják meg. A faluház egy körülbelül 1500 kötetes könyvtárral rendelkezik.[13] Orvosi rendelő a faluházban működik, az egervári orvos hetente két órát tölt itt.[14]
A település népességének változása:
Lakosok száma | 321 | 316 | 307 | 308 | 297 | 310 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 99%. A lakosok 86%-a római katolikusnak, 1,95% reformátusnak, 3,58% felekezeten kívülinek vallotta magát (7,5% nem nyilatkozott).[15]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.