magyarországi digitális bank From Wikipedia, the free encyclopedia
A GRÁNIT Bank Zrt. vagy rövidebb nevén Gránit Bank egy digitális üzleti modell szerint működő magyarországi bank.[1]
Gránit Bank | |
![]() | |
Hivatalos név | GRÁNIT Bank Zrt. |
Jelmondat | Gránit Bank |
Típus | kereskedelmi bank |
Jogelőd | Általános Vállalkozási Bank (1985-1992) WestLB (1992-2010) Milton Bank (2010) |
Székhely | 1095 Budapest, Lechner Ödön fasor 8. |
Kiszolgált területek | Lakossági és vállalati ügyfelek |
Vezetők | Hegedüs Éva elnök-vezérigazgató |
Iparág | Bank szektor |
Forma | zártkörűen működő részvénytársaság |
Termékek | banki szolgáltatások |
Magyar cégjegyzékszám | 01-10-041028 |
A Gránit Bank weboldala | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Magyarországon 1985-ben döntöttek a kétszintű bankrendszer bevezetéséről, ami 1987. január 1-jén lépett életbe. Az intézkedéssel újra megnyílt az út a kereskedelmi bankok létrehozása előtt.
Az intézkedés támogatására a Magyar Nemzeti Bank és a Pénzügyminisztérium 1985-ben létrehozta az Általános Vállalkozási Bankot (ÁVB) 2,2 milliárd forint alaptőkével.
A rendszerváltás után, 1992-ben privatizálták, amit a német Westdeutsche Landesbank (WestLB) vásárolt meg. 1993-ban az ÁVB nevét Westdeutsche Landesbank (Hungaria) Rt.-re változtatták (később WestLB Hungaria Zrt.), és röviden WestLB néven működtek tovább. Üzletpolitikájukat és stratégiájukat teljes egészében a német anyavállalathoz igazítva, elsősorban az export-import forgalommal rendelkező nagyvállalatokat célozták meg.
1999-ben a bank teljes körű kereskedelmi jogosítványt szerzett, minek nyomán tevékenységét kiterjesztette a tanácsadási, befektetési banki, garanciavállalási, valamint a részvény-kereskedelmi és –jegyzési területekre is.
A banki licencet 2010 januárjában felvásárolta a Wallis Zrt., aminek égisze alatt Milton Bank Zrt. néven működött tovább, de csak alig három hónapig. 2010. május 7-én Demján Sándor a PSZÁF engedélyével a Magyar Tőketársaság Zrt. nevű cégén keresztül megvette és a TriGránit nevű építőipari óriásvállalata után Gránit Banknak keresztelte át.[2] Elnöke Bartha Ferenc lett, vezérigazgatója pedig Hegedüs Éva, akinek a tulajdonában lévő E.P.M. Kft. a kezdetektől a bank egyik részvényese is volt.[3][4] A Gránit Bank alig több mint 7 milliárd forint mérlegfőösszeggel zöldmezős bankként kezdte meg tevékenységét.[4]
A bank digitális üzleti modellben kezdte el üzleti aktivitását, ügyfeleit a kezdetektől fogva elsősorban online csatornán keresztül szolgálja ki. Tevékenységének fókuszában a vállalkozások hitelezése és a lakossági ügyfelek pénzügyi szolgáltatásokkal történő kiszolgálása áll. Számos innovációt vezetett be Európában elsőként, például a VideóBankot 2012-ben[1] és az újgenerációs mobilfizetést 2016-ban.[5]
2012-ben Hegedüs vette át az igazgatótanács elnöki posztját is, amiben addig alelnöki pozícióban volt. Demján ezután összesen 20%–nyi részvényt adott el a következő években, 2013. június 20-án pedig a Nemzetgazdasági Minisztérium (vagyis az állam) 2,58 milliárd forintért összesen 49%–os tulajdonrészt vásárolt fel. A menedzsmentjogok ugyanakkor továbbra is Demján és tulajdonostársai kezében maradtak. 2015. december 30-án 3,1 milliárd forint összegű tőkeemelés valósult meg, az újonnan kibocsátott törzsrészvényeket pedig a Pannónia Nyugdíjpénztár és a Magyar Állam jegyezte le.[6][7] 2015 végén a Hegedüs Éva tulajdonában lévő E.P.M Kft.[3] megvásárolta Demján Sándor maradék részvényeit, ezzel tulajdoni részesedése 33,8 százalékra nőtt. Demján Sándor ekkor a GRÁNIT Bank tiszteletbeli és örökös elnöke lett és maradt 2018-ban bekövetkezett haláláig.[6][8]
2017. végén a magyar állam eladta a tulajdonában lévő, a 2015 év végi részvénykibocsátás miatt 36,5%-ra zsugorodott részvényhányadát, amelyet Hegedüs cége, az E.P.M Kft. vásárolt meg, amivel 61,2 %-os főrészvényes lett.[9][10][11]
2017-ben a bank bevezette a teljesen online számlanyitást VideóBankon keresztül.[12]
A bank 2019-ben bevezette az értékpapírszámla-nyitást és állampapírvásárlást VideóBankon, valamint integrálta rendszereibe az Apple Pay fizetési módot is.[13][14][15][16]
A bank 2020-ban bevezette a szelfis számlanyitást az okostelefonos alkalmazáson keresztül.[17]
A tulajdonosok 2020-ban tőkeemelést jelentettek be. Ekkor a Széchenyi Alapok kezelésében álló Kárpát-medencei Vállalkozásfejlesztési Kockázati Tőkealap 3 milliárd forint, Nyúl Sándor magánbefektető pedig 1,3 milliárd forint új tőkét fektetett a bankba.[18] Szintén ebben az évben vezették be az Azonnali Fizetési Rendszert, a fizetési kérelmet és a QR-kódos utalást, valamint Magyarországon elsőként teljes egészében videóbankon keresztül is lehetővé tették a számlanyitást, digitális bankkártyával.
2021. december 30-án Hegedűs eladta a tulajdonában lévő részvények többségét a BDPST Group érdekeltségébe tartozó Tiberis Digital Kft-nek, ami ekkor 57 százalékos tulajdonrészt szerzett.[19][20] Ezzel Tiborcz István lett a bank egyik fő tulajdonosa.[2] További tranzakciók és egy kétmilliárdos tőkeemelés nyomán 2023-ra a cég Gránit Bankban lévő tulajdonrésze 44,8 százalékra változott.[21]
A bank 2023-ban bevezette az applikáción belüli teljesen online értékpapírszámla-nyitást és állampapír vásárlást és eladást, valamint a piaci középárfolyamon való devizaváltást, és az appon belüli azonnali forint és devizakártya igénylést.[22][23]
A bank vezérigazgatója alapításától kezdve Hegedüs Éva, aki 2012-től a bank igazgatóságának elnöki tisztét is betölti.[4] Az elnök–vezérigazgatót 2019-től 2023-ig, megszakítás nélkül, minden évben megválasztotta a Forbes magazin Magyarország legbefolyásosabb üzletasszonyának.[24][25][26][27][28]
A Gránit Bank számos nemzetközi elismerésben részesült. 2023-ban a bank elnyerte a Global Banking and Finance Review Leggyorsabban növekvő digitális bank Magyarországon 2023 díját.[29] 2015-ben Business Worldwide Az Év Vezérigazgatója – Magyarország díjat ítélte meg Hegedüs Éva elnök-vezérigazgatónak.[30] A The European 2015-ben és 2014-ben is az Év bankja Magyarországon díjjal jutalmazta a bankot.[31]
Belföldön a Mastercard „Év Bankja” pályázatán 2012 óta számos első helyezést ért el.[32]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.