horvát nyelvész, filológus, egyházi író From Wikipedia, the free encyclopedia
Franjo Iveković (Klanjec, 1834. szeptember 10. – Zágráb, 1914. március 2.),[4] horvát katolikus pap, nyelvész, filológus, egyházi író, akadémikus, egyetemi tanár, a Zágrábi Egyetem rektora.
Franjo Iveković | |
![]() | |
Született | 1834. szeptember 19. Klanjec |
Elhunyt | 1914. március 2. (79 évesen)[1][2][3] Zágráb |
Állampolgársága | Horvát Királyság |
Foglalkozása |
|
Iskolái | Bécsi Egyetem |
Sírhelye | Mirogoj temető |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A zágrábi Klasszikus Gimnáziumba járt, ahol 1855-ben végzett. Teológiát Zágrábban és Pesten tanult, ahol jól megtanult magyarul. 1860-ban pappá szentelték és káplánként Kloštarba, majd 1861-ben Kamarcsára helyezték.[5] Ezután Bécsben folytatta tanulmányait, ahol 1866-ban teológiából doktorált.[4] Tanulmányai befejeztével visszatért Zágrábba, ahol a Szent Márk-templomban szolgált káplánként. Később a Varasdi Gimnáziumban tanított, majd a zágrábi érseki líceum professzora lett. A Zágrábi Egyetem 1874-ben történt megalapítása után a bibliai tudományok és a héber nyelv professzora, valamint a szír és káldeus nyelvek adjunktusa lett a Hittudományi Karon. Két alkalommal volt a Hittudományi Kar dékánja, 1879-80-ban az egyetem rektora is volt.[4] 1886-ban székesegyházi kanonokká nevezték ki. A Szent Jeromos Társaság egyik alapítója volt. 1872 és 1879 között könyvtáros volt a Fővárosi Könyvtárban. 1901-ben a Jugoszláv Tudományos és Művészeti Akadémia (JAZU) tiszteletbeli tagjává választották.[5]
Nyelvészeti munkássága mellett egyházi íróként is tevékenykedett, népszerű volt 1873-tól megjelent „Životi svetaca i svetica božjih” (A szentek élete és Isten szentjei) című 12 kötetes műve. Egyházi használatra írt nyelvészeti munkája a „Čitanja i evanđelja” (Az olvasás és az evangéliumok) című lexikonja, amely 1876-os megjelenése után nyelvi és szakmai kritikát is kapott. 1879-től jelentek meg „Biblijska povijest starozavjetne objave Božje za srednja učilišta” (Az isten kinyilatkoztatás ószövetségi bibliai története a középiskolák számára) és a „Biblijska povijest novozavjetne objave Božje za srednja učilišta” (Az isteni kinyilatkoztatás újszövetségi bibliai története a középiskolák számára) című középiskolai tankönyvei.[5]
Két terjedelmes kötetben fejezte be 1894 és 1901 között az unokaöccse, Ivan Broz nyelvész által elkezdett, de 1893-as halála miatt be nem fejezett „Horvát nyelv szótárát”.[4] A szótár Joakim Stulli szótárának, az Akadémia szótárának és néhány más forrásnak a kiegészítésével valójában egy 1852-ből származó bővített Karadžić-szótár. Több mint 56 000 szócikk található benne, de nem teljesen hétköznapi szavakat tartalmaz. A kritikák szerint, bár a szótárban az alapvető nyelvtani és prozódiai adatok helyesen és egységesen, az akkori általános nyelvi és szellemi mozgalmaknak megfelelően kerülnek bemutatásra, nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket, mert nem adott igaz és teljes képet a horvát szókincsről.[5] Filológiai témákról alkalmanként több folyóiratban is (Vijenac, Katolički list, Rad, Književnik, Nastavni vjesnik) publikált.[4]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.