város és község Ausztriában From Wikipedia, the free encyclopedia
Deutschlandsberg ausztriai város, Stájerország Deutschlandsbergi járásának központja. 2017 januárjában 11 640 lakosa volt.
Deutschlandsberg | |||
![]() | |||
Deutschlandsberg főtere | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Stájerország | ||
Járás | Deutschlandsbergi járás | ||
Irányítószám | 8530, 8523, 8524 | ||
Körzethívószám | 03462, 03461, 03463, 03469 | ||
Forgalmi rendszám | DL | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 11 721 fő (2023. jan. 1.)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 372 m | ||
Terület | 179,08 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Deutschlandsberg weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Deutschlandsberg témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Deutschlandsberg városa a tartomány déli részén fekszik a Nyugatstájerországi-medence és a Koralpe-hegység találkozásánál, a Laßnitz folyó mentén. Kelet felé a hegység számottevő része is az önkormányzathoz tartozik. Az önkormányzat 32 katasztrális községben[2] 67 városrészt, falut és egyéb településrészt[3] egyesít.
A környező települések: északkeletre Stainz, keletre Groß Sankt Florian és Frauental an der Laßnitz, délre Bad Schwanberg, nyugatra Preitenegg, Frantschach-Sankt Gertraud és Wolfsberg (utóbbi három Karintiában), északnyugatra Hirschegg-Pack és Edelschrott.
A várost a 19. századig Landsbergnek hívták és akkor tették elé a Deutsch jelzőt, hogy megkülönböztessék az alsó-stájerországi Windisch-Landsbergtől (ma Podčetrtek Szlovéniában).
Területe már az újkőkorban is lakott volt; a Wildbach patak völgyében tűzkőből eszközöket találtak. Később a kelta uperak törzs települt meg a Nyugat-Stájerország régióban (amely ma ténylegesen a tartomány déli részén található). Feltételezik, hogy a mai vár helyén kelta-római erőd állt, amely a középkorig használatban maradt. Innen 750 méterre délre, a Laßnitz túlsó partján a Kraxnerkogel hegyen szintén állt egy erőd, amelyben a rézkori Lasinja-kultúra idejétől kezdve szintén egészen a középkorig éltek.
A kora középkorban Deutschlandsberg régiója a szláv Karantániához tartozott, de később meghódították az avarok. A karantánok ellenük a bajor herceg segítségét kérték, így a 8. században egyre inkább bajor befolyás alá kerültek. III. Tasziló herceg 788-as lemondatásával Bajorország betagozódott a Frank Birodalomba. A mai város területe a salzburgi érsek birtokába került.
A vár első említése 1153-ból származik egy bizonyos Fridericus de Lonsberch nevében. A védelmében meghúzódó települést megbízhatóan 1322-ben említik először, de ekkor már mezővárosi jogokkal rendelkezett (egy Habsburg Rudolfnak tulajdonított 1280-as oklevélről kiderítették, hogy hamisítvány). 1292-ben a stájer nemesség a várban gyűlt össze, hogy megalapítsa a landsbergi szövetséget I. Albert herceg ellen.
A vár volt a landsbergi uradalom és a salzburgi érsek helyi uralmának központja. Az uradalomhoz a kiterjedt legelőkön és erdőkön kívül 80 telek (Hube) és 20 tanya tartozott. Határai nem voltak pontosan megállapítva, a 14. században sok életet követelő, két évtizedig elhúzódó ún. "legelőháborúra" került sor a délre fekvő, a brixeni püspökséghez tartozó schwanbergi uradalommal. Stájerország 1492-es felosztásánál Landsberg a Mura-Dráva közti negyedbe (később Marburgi körzet) került. 1556-ig a landsbergi templom a Sankt Florian-i egyházközséghez tartozott; ekkor önálló vált. A város a 16-17. században saját törvényszékkel rendelkezett.
1777-ben Martin Offner megnyitotta a város első sörfőző üzemét. A sörfőzésnek legalább 1322-ig visszanyúló hagyományai voltak a városban. A 19. században további üzemek nyíltak, de 1900 körül valamennyi tönkrement.
Az 1849-es közigazgatási reform során a járásbíróság János főherceg nyomására a szomszédos Stainzba került (a főhercegnek ott volt birtoka és polgármesterré is megválasztották). A deutschlandsbergi járásbíróság 1868-ban jött létre. A városban a Liechtenstein hercegi család jelentős érdekeltségeket szerzett, a helyi fűrésztelep máig az ő birtokukban van.
1918 októberében Károly császár városi rangra emelte a települést. A gazdasági világválság hatására a nemzetiszocialista mozgalom jelentős befolyásra tett szert és az 1932-es helyhatósági választáson az NSDAP bekerült a városi tanácsba. 1934 nyarán a nácik megpróbálták átvenni a hatalmat Ausztriában (ún. júliusi puccs). Deutschlandsberget megszállták a náci párttagok és szimpatizánsaik, körbevették a csendőrséget és a középületeket. A szintén jobboldali, de az osztrák függetlenséget és a kormányt támogató paramilitáris Heimwehr megpróbálta felmenteni a csendőrséget; a lövöldözésben három tagjuk és egy náci SA-legény meghalt. A puccs bukása után 46 főt tartóztattak le az államcsínyben való részvételük miatt, 36 másik elmenekült.
Az 1938-as Anschlusst lelkesen fogadták Deutschlandsbergben, az örömben csak okozott csalódást, hogy a náci párt helyi körzetének központja Stainzba került. A deutschlandsbergiek minden befolyásukat bevetették és ingyen épületet ajánlottak fel a pártközpont számára, amely 1938 végén mégis a városba költözött.
A második világháború végén, 1945 május 7-én a brutalitásáról hírhedt náci körzetvezető, Hugo Suette elmenekült. Deutschlandsberget egy napra jugoszláv partizánok és az Osztrák Szabadságfront szállták meg, majd május 10-én bevonult a Vörös Hadsereg. A szovjetek több vlaszovistát, keleti kényszermunkást, de helyi civileket is letartóztattak és agyonlőttek. Sírjaikat csak 1952-ben találták meg. 1945 júliusától a szövetségesek megegyezésének megfelelően Deutschlandsberg a brit megszállási zónába került.
1941-ben a városi önkormányzathoz csatolták Bösenbach községet, 1970-ben Wildbachot, 1974-ben pedig Sulz-Laufenegget. A 2015-ös stájerországi közigazgatási reform során Deutschlandsberghez kerültek még Bad Gams, Freiland bei Deutschlandsberg, Kloster, Osterwitz és Trahütten községek is.
1999. január 24-én Deutschlandsberg közelében egy magyar középiskolás diákokat szállító busz balesetet szenvedett, amelyben 18-an meghaltak, 27-en pedig megsérültek.
2009. március 10-én az osztrák belügyminisztérium egyik helikoptere ütközött egy háznak a városban. A pilóta a kórházba szállítás után, egy rendőrtiszt pedig egy héttel később halt bele sérüléseibe. Egy utas súlyosan megsérült.
A deutschlandsbergi önkormányzat területén 2017 januárjában 11 640 fő élt. A lakosság 1961 óta (akkor 10 325 fő) folyamatosan gyarapodik. 2014-ben a helybeliek 94,2%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 2% régi EU-tagállamból (2004 előtti), 2,2% új EU-tagállamból, 1% pedig Szerbiából, Boszniából vagy Törökországból érkezett. A munkanélküliség 3%-os volt.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.