![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1a/Cz%25C3%25A1r%25C3%25A1n_Gyula_portrait_photograph.jpg/640px-Cz%25C3%25A1r%25C3%25A1n_Gyula_portrait_photograph.jpg&w=640&q=50)
Czárán Gyula
(1847-1906) magyar geológus, turisztikai szakember / From Wikipedia, the free encyclopedia
Czárán Gyula, vagy Seprősi Czárán Gyula (Seprős, 1847. augusztus 23. – Menyháza, 1906. január 6.) magyar földbirtokos, természetjáró és barlangkutató. Az egyik első magyar turisztikai szakember, útépítő, barlangkutató és szakíró volt, akit „a magyar turizmus atyja” néven is emlegetnek. Az Erdélyi Kárpát-Egyesület tiszteletbeli tagja, a Királyi Magyar Természettudományi Társulat és a Magyarhoni Földrajzi Társulat rendes tagja.
Czárán Gyula | |
![]() | |
Született | 1847. augusztus 23. Seprős |
Elhunyt | 1906. január 6. (58 évesen) |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | ![]() |
Foglalkozása |
|
Iskolái | Selmeci Akadémia (–1895) |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Czárán Gyula témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Főképp a Bihar-hegységben végzett úttörő feltáró és turistaút építő munkát, részben a mócok segítségével, akiknek bizalmát is sikerült megnyernie.
Halála után 102 évvel, 2008. október 18-án a Czárán Gyula Alapítvány[1] kezdeményezésére (1996), engedélyeztetésével (2006-2008), anyagi támogatásával (1996-2008) és szervezésében avatták fel mellszobrát Nagyváradon a Szabadság-téren (Ezredévi Emléktér) (P-ţa Libertăţii).