falu Horvátországban From Wikipedia, the free encyclopedia
Bilaj falu Horvátországban Lika-Zengg megyében. Közigazgatásilag Gospićhoz tartozik.
Bilaj | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Megye | Lika-Zengg |
Község | Gospić |
Jogállás | falu |
Irányítószám | 53000 |
Körzethívószám | +385 053 |
Népesség | |
Teljes népesség | 143 fő (2021. aug. 31.)[1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 596 m |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Gospićtól 6 km-re délkeletre a Likai-mezőn, a Gospićot Gračaccal összekötő 50-es számú úttól északra, a Lika jobb partján fekszik. Közelében halad el az A1-es autópálya és a Zágrábot Splittel összekötő vasútvonal is.
Területe a régészeti leletek tanúsága szerint már a bronzkorban lakott volt. A települést 1071-ben említik először azzal összefüggésben, hogy az ősi likai zsupánság több önálló közigazgatási egységre esett szét. A 15. századig Bilaj vára az azonos nevű várispánság központja. Birtokosa a Mogorović család volt de a Tvrtkovich családnak is voltak itt birtokai, melyek Sutpetarhoz tartoztak. A család I. Tvrtko bosnyák királyról eredeztette a nevét. A két Tvrtkovich fivér közül Tamás 1446 és 1448 között bánhelyettes volt. Egy 1449-es írott forrás szerint Bilaj ekkor már jelentős vásáros hely volt. A település a Lika jobb partján a felette emelkedő vár alatt fejlődött ki. 1451-ben birtokosa Tvrtkovich Tamás, aki ekkor lemond a Lika vármegyei Belajról („Belay in comitatu Lika”) Thallóczy Péter horvát bán javára. Egy 1509-ben kelt oklevélben a várat már Karlovich Iván nevén találjuk, míg a település a vártól északra terjeszkedett. Központja a plébániatemplom volt, mely a mai templom közelében állt. A vártól nyugatra a Likán híd ívelt át, amely mellett malom működött. A Lika elleni török támadások 1526-ban kezdődtek. Bilaj lakossága ekkor északra az ország biztonságosabb részeire menekült. A várat már 1527 őszén elfoglalta a török. 1528 tavaszán a elhagyott Bilajra az Una és a Sana közötti vidékről érkezett határőrök telepedtek le, majd 1530 és 1533 között a török lakosság száma tovább nőtt. A török a várat újra megerősítette, Bilaj pedig a meghódított Lika egyik legjelentősebb török települése lett. 1685 szeptemberében a Herberstein generális vezette krajinai sereg rátört a településre és azt felégetve sok állatot elhajtott. A várat ekkor azonban még nem sikerült visszafoglalni. Az 1689-es év felszabadító harcai következtében Bilaj környéke császári kézre került és a háromszáz főnyi török őrség, valamint a mintegy ezer főre tehető török lakosság szabad eltávozás fejében elhagyta Bilajt és az Una felé húzódott vissza. A kis számú helyben maradó muzulmán 1696-ban áttért a keresztény hitre. Közben 1691-ben Marko Mesić pap hívására horvát családok telepedtek itt le, a mai lakosok lényegében az ő utódaik. 1696-ban 23 házában 154 lakos, köztük számos horvát határőr élt. 1700-ban Brajković püspök engedélyezte az itteni keresztényeknek egy új templom építését. 1710-ben Šimun Zdunić bilaji plébános a török által lerombolt középkori templom közelében az új Szent Jakab templom építésébe kezdett. 1714-ben Bilaj az átszervezett katonai határőrvidék tíz százada egykének székhelye lett. Az ezredparancsnokság székhelye Ribnik volt. A századparancsnokság épülete a templom közelében állt. Lakói részt vettek a határőrizetben és törökkel vívott határmenti harcokban. 1718-ban Likát pestisjárvány sújtotta, melynek itt is több halálos áldozata volt. 1729-ben az ezredparancsnokságot Ribnikről Gospićra helyezték át, ezzel Gospić lett Lika katonai igazgatási központja. 1787-ben megkezdődtek az új Gospićot Gračaccal összekötő út építési munkálatai. Ennek keretében 1787 év végén megkezdődött az új híd építése a Lika folyón, melynek munkálatai 1789-ben fejeződtek be. 1807-ben megalakult az önálló bilaji plébánia.
1809. május 21-én Bilajnál véres csata dúlt a Dalmáciából Likán át előrenyomuló Marmont francia marsall serege és a határőrvidék katonasága között. A csatában a bilaji század vesztesége tizenöt sebesült és tizenhárom halott volt. A csata után a franciák bosszúból felgyújtották és lerombolták a települést. A lakosság részben a visszavonuló katonasággal tartott, részben a környék erdeibe menekült a franciák bosszúja elől. A háború okozta sebek begyógyítása lassan haladt. A vetés tönkrement, az állatokat elhajtották, vagy levágták a nagyszámú sereg élelmezéséhez. 1809 augusztusában Ausztria aláírta a békét és a likai ezredek francia parancsnokság alá kerültek. A francia okkupáció azonban nem tartott sokáig, a franciák már 1813-ban távoztak az országból. Bilaj lakossága még magához sem tért a háború okozta pusztulásból egy újabb veszedelem, a Likán 1815-ben végigpusztító pestis szedte áldozatait. 1830-ban Bilajnak Novoseloval együtt 120 háza és 450 felnőtt lakosa volt. 1834-ben magának Bilajnak 51 háza és 514 lakosa volt. Bilaj első iskoláját 1843-ban nyitották meg. 1848-ban felépítették a ma is álló Szent Jakab plébániatemplomot. Még ugyanebben az évben nagy számú bilaji határőr vett részt az olasz és magyar szabadságharc elleni osztrák hadműveletekben. A falunak 1857-ben 550, 1910-ben 609 lakosa volt. A trianoni békeszerződés előtt Lika-Korbava vármegye Gospići járásához tartozott. Ezt követően előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd Jugoszlávia része lett. A második világháború során a szerb partizánok szörnyű mészárlást végeztek a helyi horvátok között, melynek 162 halálos áldozata volt. A falunak 2011-ben már csak 164 lakosa volt.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.