Andorra fővárosa From Wikipedia, the free encyclopedia
Andorra la Vella az Andorrai Hercegség fővárosa.
Andorra la Vella | |||
![]() | |||
Andorra la Vella madártávlatból | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Alapítás éve | 9. század | ||
Polgármester | Maria Rosa Ferrer Obiols | ||
Irányítószám | AD500 | ||
Testvérvárosok | Lista | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 24 042 fő (2023)[1] | ||
– agglomeráció | 22256 fő | ||
Népsűrűség | 741.87 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 1023 m | ||
Terület | 30 km² | ||
Időzóna | |||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Andorra la Vella weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Andorra la Vella témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
A város Andorra délnyugati részén található, két hegyvonulat találkozásánál. Mivel a tengerszint feletti 1409 méteres magasságban található, a magasan fekvő fővárosok közé tartozik – és a síelők kedvelt úticélja. A klímája alpesi, hideg telekkel, és kellemesen meleg, szárazabb nyarakkal. Az átlagos januári hőmérséklet −1 °C, a júliusi 20 °C. Évente 808 mm eső esik.
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | 1,0 | 1,0 | 3,0 | 5,0 | 9,0 | 14,0 | 18,0 | 17,0 | 15,0 | 9,0 | 4,0 | 1,0 | 8,1 |
Átlaghőmérséklet (°C) | −2,5 | −3,0 | −1,5 | 0,5 | 4,5 | 8,5 | 12,0 | 11,5 | 9,5 | 5,0 | 0,0 | −2,5 | 3,5 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | −6,0 | −7,0 | −6,0 | −4,0 | 0,0 | 3,0 | 6,0 | 6,0 | 4,0 | 1,0 | −4,0 | −6,0 | −1,0 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 114 | 97 | 100 | 106 | 132 | 112 | 78 | 105 | 102 | 124 | 141 | 118 | 1329 |
Forrás: World Climate Guide |
A főváros a három legfontosabb andorrai út, a CG1, a CG2 és a CG3 találkozásában fekszik, tehát közúton könnyen megközelíthető. Vasútállomása nincs (tekintettel a terepviszonyokra), habár buszjáratok közlekednek Andorra egyetlen vasútállomásához, L'Hospitalet-hoz, amit a francia vasúttársaság üzemeltet. Innen Párizsba is indulnak vonatok. Andorrában nincsenek repülőterek. A legközelebbit Andorra la Vellától három órányira, a francia Toulouse-ban találjuk.
Andorra la Vella – lefordítva "Andorra, a Város" (így különböztetve meg a fővárost az Andorrai Hercegség egészétől) – környéke már a keresztény kor előtt is lakott volt. A település 1278 óta az ország legfontosabb városa. Az óváros (Barri Antic) ebből az időből származó épületeket is rejt. Mint a fővárosa egy elszigetelt, feudalista államnak (amely függetlenségét jól védte a társhercegi rendszer), a történetét nem túl jól dokumentálták.
A kis ország még a huszadik században is teljesen észrevétlen maradt – a versailles-i békeszerződésekben sem vett részt (ahogy a háborúkban sem.) A harmincas évek politikai nyugtalansága és Borisz Szkozirev hatalomátvételi kísérlete után egy nem formaszerű demokrácia jött létre. Az ország lakossága a 60-as években körülbelül hatezer fő volt. 1993-ban elkészült az ország első alkotmánya, kialakult a parlamentáris demokrácia, és az ország hivatalos szervei Andorra la Vellában kaptak helyet. Ezzel Andorra belépett a nyugat-európai fejlett államok sorába.
Lakosok száma | 21 190 | 19 408 | 22 886 | 22 151 | 22 440 | 22 537 | 22 873 | 23 324 | 24 042 |
2010 | 2012 | 2015 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 |
Az óváros középkori hangulatú kőházakból áll. Minden télen zenei fesztivált tartanak. A városban színházat is találunk. Bár csak a katalán a hivatalos nyelv, utcáin spanyol, portugál és francia szót is gyakran hallani, mivel a bevándorlók nagy számban ezeket a nyelveket beszélik.[2]
Sant Esteve Plaça Príncep Benlloch
A templom egy része már a római korban is templom volt. A további részeket a későbbi korokban építették, főleg a 20. században. 1940-ben Josep Puig i Cadafalch modernista építész felújította a harangtornyot és a jelenlegi oldalbejáratot. Belül egy 12. századi függőmennyezet látható és két oltár. Az egyik a 17. századból, Szent Lucának, a másik a 18. századból, Keresztelő Szent Jánosnak szentelve.
Sant Martí de la Cortinada
Román kori templom a 12. századból. A 17. és 18. században bővítették. Cortinada festőművész falfreskóit tartalmazza a 12. század végéről. Említésre méltó a kovácsoltvas rács, a fából készült, faragott bútorzat (17. század), az ötvösmunka, a harangok és a gyóntatószék.
Santa Coloma
Román kor előtti templom (9. század és 10. század). Lombard harangtorony, köríves alappal (12. század). Mindezek együtt a fejedelemségben egyedülállóvá teszik. A 12. században falfestményekkel díszítették, melyeket Santa Coloma festőművész készített.
Említésre méltó: 12. vagy 13. századi Remei Szűz szobra, 18. századi barokk oltár többszínű fából.
Air museum of geology « Roques al carrer »
Oficina de Turisme - Plaça de la Rotonda, s/n
Geológiai múzeum, ami fedetlen területen van. Három részből áll: kőkert, geológiai bevezető, építészet gránittal.
Casa de la Vall Carrer de la Vall
A „La Casa de la Vall” (a. m. „A völgy háza”) az andorrai parlament épülete. 1580-ban épült, 1702-ben költözött be a parlament. Falain gótikus freskók ábrázolják Krisztus szenvedéseit.
La Margineda híd
Román kori híd, a legnagyobb és legkarcsúbb középkori híd Andorrában. 33 méter hosszú és 9,2 méter magas.
Andorra la Vella Andorra gazdasági csomópontja. Sok bank és vállalkozás élvezi az ország adóparadicsomi helyzetét.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.