járás Ukrajnában, Kárpátalján (1946–2020) From Wikipedia, the free encyclopedia
A Volóci járás (ukránul: Воловецький район, magyar átírásban: Voloveckij rajon) egykori közigazgatási egység Ukrajna Kárpátontúli területén 1946–2020 között. Kárpátalja északnyugati részén helyezkedett el; délről az egykori Szolyvai, nyugatról a Perecsenyi és a Nagybereznai járásokkal, északról a Lvivi területtel volt határos. Székhelye Volóc volt.
Volóci járás | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Terület | Kárpátalja | ||
Rang | ukrajnai járás | ||
Székhely | Volóc | ||
Alapítás éve | 1946 | ||
Megszűnés éve | 2020 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 23 934 fő (2019. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 44 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 544 km² | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
Térkép | |||
![]() | |||
Volóci járás weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Volóci járás témájú médiaállományokat. |
1953-ban szervezték meg, elődjének tekinthető azonban az egykori Bereg vármegye Alsóvereckei járása.
A 2020. júliusi ukrajnai közigazgatási reform során megszüntették; területét beolvasztották a Munkácsi járásba.
A Volóci járás a népvándorlás során vált fontos tranzithellyé, mivel itt található a Vereckei-hágó, amelyen keresztül biztonságos átjutás lehetséges a Kárpátokon túlról a Kárpát-medence felé.
A honfoglaló magyarok egy nagy része is itt lépett az új haza földjére. Később innen indultak a különböző Árpád-házi királyok halicsi hadjáratai is. Az egyfajta keletre való nyitottságnak azonban negatív következménye is vannak, a térség amúgy is gyéren lakott falvai a rendszeres kijevi, halicsi és tatár támadások áldozatául esett.
Az első írásos említések Volócról a 15. század körül jelentek meg, amikor is a Perényi család birtokát képezte, majd a 17. században a munkácsi domíniumhoz, 1728-ban pedig Schönbornhoz került.
A Volóci járást jelenlegi formájában 1953-ban szervezték meg, elődjének tekinthető azonban az egykori Bereg vármegye Alsóvereckei járása, melynek területe lényegében azonos volt a mai Volóci járáséval.
Az Alsóvereckei járás 1904-ben vált ki a Szolyvai járásból, a csehszlovák uralom alatt 1928-ig tovább működött, majd beolvadt a Szolyvai járásba. Területe 1939-től Kárpátalja egészével ismét Magyarországhoz került és 1941-ben lett újra önálló járás a Beregi közigazgatási kirendeltségen belül.
Kárpátalja Szovjetunióhoz csatolása után került a járási székhely Alsóvereckéről a vasúttal rendelkező Volócra, azóta a járás területe változatlan, de az 1960-as évek első felében, a szovjet közigazgatás teljes átszervezése (átmeneti felforgatása) alatt néhány évre ismét beolvadt a Szolyvai járásba.
A térség, habár nem tartozik a fejlett területek közé, kis túlzással kiváló infrastruktúrával rendelkezik. A legfontosabb vasút- és közútvonal, kőolaj- és villanyvezetékek mind itt lépnek át a Kárpátokon.
A járás lakói leginkább állattenyésztéssel és burgonyatermesztéssel foglalkoznak. Továbbá a járásban pár építő- és élelmiszeripari cég működik. Megjelenőben van még a gyógy- és hegyi turizmus is.
A volóci járásban elsősorban ukránok és ruszinok (98%) élnek. A környék ukrán lakossága alkotja a bojkók csoportját Kárpátalján. A második legnagyobb nemzetiség az oroszoké (1,3%).
A Volóci járás területén található 26 település 15 helyi tanácshoz tartozik, melyek közül kettő városi jellegű települési tanács, a többi községi tanács. A tanácsok főbb adatait az alábbi táblázat foglalja össze.
Magyarosított név (1918) | Magyar név (1944) | Ukrán név (cirill betűkkel) | Ukrán név (átírva) | Rang | Települések száma | Népesség (fő, 2001) | Terület (km²) |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Szarvasháza | Zsdenyova | Жденіэво | Zsdenyijevo | városi jellegű települési | 2 | 1349 | 54 |
Volóc | Volóc | Воловець | Volovec | városi jellegű települési | 2 | 5970 | 118 |
Ábránka | Ábránka | Абранка | Abranka | községi | 1 | 589 | 24 |
Alsóhatárszeg | Nagyrosztoka | Розтока | Roztoka | községi | 3 | 1264 | 54 |
Alsóverecke | Alsóverecke | Нижні Ворота | Nizsnyi Vorota | községi | 2 | 2919 | 21 |
Bagolyháza | Bilaszovica | Біласовиця | Bilaszovicja | községi | 2 | 1115 | 30 |
Beregbárdos | Oroszbukóc | Буковець | Bukovec | községi | 1 | 598 | 17 |
Beregsziklás | Serbóc | Щербовець | Scserbovec | községi | 2 | 404 | 26 |
Csendes | Tiszova | Тишів | Tisiv | községi | 2 | 961 | 21 |
Felsőverecke | Felsőverecke | Верхні Ворота | Verhnyi Vorota | községi | 1 | 2258 | 19 |
Kisszolyva | Szkotárszka | Скотарське | Szkotarszke | községi | 1 | 1413 | 30 |
Timsor | Timsor | Лази | Lazi | községi | 1 | 1024 | 10 |
Verebes | Verbiás | Вербьяж | Verbjazs | községi | 2 | 2003 | 30 |
Vezérszállás | Pudpolóc | Підполоззя | Pidpolozzja | községi | 3 | 1498 | 50 |
Zúgó | Hukliva | Гукливий | Huklivij | községi | 1 | 2109 | 38 |
A Volóci járás területén 26 település található, közülük kettő városi jellegű település, a többi község. A települések főbb adatait az alábbi táblázat foglalja össze.
Magyarosított név (1918) | Magyar név (1944) | Ukrán név (cirill betűkkel) | Ukrán név (átírva) | Rang[2] | Tanács székhelye[3] | Népesség (fő, 2001) | Népesség (fő, 1941) | Népesség (fő, 1910) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Ábránka | Ábránka | Абранка | Abranka | ö.t.k. | - | 589 | 526 | 348 |
Alsóhatárszeg | Nagyrosztoka | Розтока | Roztoka | k.t.szh. | helyben | 483 | 804 | 592 |
Alsóverecke | Alsóverecke | Нижні Ворота | Nizsnyi Vorota | k.t.szh. | helyben | 2504 | 2353 | 1935 |
Bagolyháza | Bilaszovica | Біласовиця | Bilaszovicja | k.t.szh. | helyben | 516 | 507 | 355 |
Beregbárdos | Oroszbukóc | Буковець | Bukovec | ö.t.k. | - | 598 | 754 | 564 |
Beregsziklás | Serbóc | Щербовець | Scserbovec | k.t.szh. | helyben | 251 | 425 | 386 |
Csendes | Tiszova | Тишів | Tisiv | k.t.szh. | helyben | 517 | 503 | 396 |
Felsőgereben | Felsőhrabonica | Верхня Грабівниця | Verhnya Hrabivnicja | tsk. | Vezérszállás | 422 | 587 | 577 |
Felsőverecke | Felsőverecke | Верхні Ворота | Verhnyi Vorota | ö.t.k. | - | 2258 | 1885 | 1410 |
Hidegrét | Páskóc | Пашківці | Paskivci | tsk. | Beregsziklás | 153 | 128 | 91 |
Izbonya | Zbún | Збини | Zbini | tsk. | Szarvasháza | 221 | 159 | 129 |
Jávor | Jalova | Ялове | Jalove | tsk. | Vezérszállás | 278 | 242 | 133 |
Kanora | Kanora | Канора | Kanora | tsk. | Volóc | 792 | 786 | 647 |
Katlanfalu | Kotilnica | Котельниця | Kotelnicja | tsk. | Csendes | 444 | 495 | 404 |
Kisszolyva | Szkotárszka | Скотарське | Szkotarszke | ö.t.k. | - | 1413 | 1335 | 1085 |
Latorcafő | Laturka | Латірка | Latyirka | tsk. | Bagolyháza | 599 | 808 | 639 |
Nagycserjés | Kicsorna | Кічерний | Kicsernij | tsk. | Alsóhatárszeg | 421 | 548 | 376 |
Pereháza | Perekraszna | Перехресний | Perehresznij | tsk. | Alsóhatárszeg | 360 | 318 | 212 |
Rákócziszállás | Rákócziszállás | Завадка | Zavadka | tsk. | Verebes | 1087 | 927 | 790 |
Rekesz | Zagyilszka | Задільське | Zagyilszke | tsk. | Alsóverecke | 415 | 367 | 334 |
Szarvasháza | Zsdenyova | Жденієво | Zsdenyijevo | v.j.t. | helyben | 1128 | 934 | 754 |
Timsor | Timsor | Лази | Lazi | ö.t.k. | - | 1024 | 770 | 515 |
Verebes | Verbiás | Верб'яж | Verbjazs | k.t.szh. | helyben | 916 | 999 | 889 |
Vezérszállás | Pudpolóc | Підполоззя | Pidpolozza | k.t.szh. | helyben | 798 | 408 | 385 |
Volóc | Volóc | Воловець | Volovec | v.j.t. | helyben | 5178 | 2295 | 1538 |
Zúgó | Hukliva | Гукливий | Huklivij | ö.t.k. | - | 2109 | 1775 | 1604 |
A járás területén 1944-ben még további hat község létezett a fent felsoroltakon kívül. Ezek az alábbiak voltak 1918-ban, illetve 1944-ben érvényes magyar nevükkel és mai hovatartozásukkal.
Magyarosított név (1918) | Magyar név (1944) | Hova tartozik | Népesség (fő, 1941) | Népesség (fő, 1910) |
---|---|---|---|---|
Borzfalva | Borszucsina | Bagolyháza | 132 | 110 |
Felsőhatárszeg | Kisrosztoka | Alsóhatárszeg | 406 | 320 |
Medvefalva | Medvezsa | Csendes | 151 | 113 |
Miskafalva | Miskarovica | Bagolyháza | 206 | 125 |
Sebesfalva | Felsőbisztra | Katlanfalu | 244 | 172 |
Újrosztoka | Újrosztoka | Verebes | 390 | 327 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.