From Wikipedia, the free encyclopedia
A Földön közel 300 000 virágos növényfaj ismert, melyek közül azonban csak néhány száz termel allergén pollent. Magyarországon ezek közül azonban csak alig 50-80 faj fordul elő, melyek közül elsősorban azok a növények okoznak allergiát, amelyek sok virágporral rendelkeznek, és virágporukat a levegőbe is juttatják, vagyis szélbeporzásúak és emellett hosszantartóan virágoznak, valamint tömeges elterjedésűek.
Az allergia ellen akkor védekezhetünk igazán hatékonyan, ha a környezetünkben (a településeken és a mezőgazdasági területeken) sikerül elérnünk azt, hogy minél kevesebb allergén növény vegyen körül bennünket.
Egy-egy növény emberre ható allergiája számos tényezőtől, például a növény érintett részétől, a növénnyel való érintkezés módjától, a dózistól, amelynek a szervezet ki volt téve, a szervezet általános állapotától is függ.
A fák közül (csökkenő sorrendben): ciprusfélék, nyír, éger, kőris, tölgy, mogyoró, fűz, gyertyán, platán, hárs, olajfa, nyár, gesztenye, bükk, kökény, eperfa, és a Szilfafélék, végül a fenyőfélék, melyek pollentermelők ugyan, de nem allergének.
A lágyszárú növények közül: a perjefélék, réti ecsetpázsit (Alopecurus pratensis), útifű, csenkesz, csillagpázsit (Cynodon dactylon), parlagfű és sóska, csalán.
Az arra érzékenyeknél leggyakrabban allergiát kiváltó növények:
Számos szélbeporzású (anemofil) faj:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.