Az amerikai történelem alapító atyák (Founding Fathers) néven tartja számon az Amerikai Egyesült Államok azon politikai vezetőit, akik aláírták a függetlenségi nyilatkozatot vagy az USA alkotmányát. Richard B. Morris történész 1973-ban a következő hét személyt nevezte meg alapító atyákként: John Adams, Benjamin Franklin, Alexander Hamilton, John Jay, Thomas Jefferson, James Madison és George Washington.[1][2]
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9d/Scene_at_the_Signing_of_the_Constitution_of_the_United_States.jpg/640px-Scene_at_the_Signing_of_the_Constitution_of_the_United_States.jpg)
Történet
Az Amerikai Egyesült Államok első öt elnöke közül mindannyian részt vettek a függetlenség kivívásának katonai vagy politikai küzdelmeiben. John Adams kivételével mind virginiai ültetvényesek voltak. Közös vonásuk, hogy republikánus nézeteket vallottak, tagadták a születés arisztokráciájának elvét, azt vallották, hogy az igazságos kormányzat a kormányzottak beleegyezésével nyeri hatalmát és úgy vélték, a kormányzás csak azon kevesek feladata lehet, akiket a műveltség és a nagyobb tulajdon erre képessé tesz. További közös vonásuk, hogy a felvilágosodás neveltjei voltak, abban hittek, hogy a társadalom tagjait az ész és nem az érdek mozgatja. Ezért feleslegesnek tartották a politikai pártokat, ezért az alkotmány sem említi ezeket.
Mégis létrejött a függetlenekből a Federalista Párt, ugyanis az első választásokkor még nem volt egyértelműen szabályozva az elektori szavazatok intézménye, így fordulhatott elő, hogy az elnök és az alelnök nem egy párthoz tartozott. A Federalista Pártnak nagy érdeme volt az új kormányzat megszilárdításában, valamint lehetővé tette a kereskedelem és az ipar fejlődését. Mivel azonban az elit pártjaként nem vette figyelembe a társadalom demokratikus igényeit, 1801-től át kellett adniuk a hatalmat ellenfeleiknek.
Amikor 1789-ben George Washingtont beiktatták hivatalába, az Amerikai Egyesült Államok agrárország volt, mely önellátásra és a nyersanyagok exportálására rendezkedett be. Lakosainak száma a 4 millió főt sem érte el, s csupán nyolc városnak volt 8000-nél több lakosa. Az új ország nemzetközi tekintélye csekély volt, ugyanis a függetlenség kivívása után feloszlatta hadseregét és hadiflottáját. Fővárosa sem volt, először New York-ban, majd Philadelphiában székelt a kormány, végül George Washington kijelölt egy területet a szövetségi főváros számára. Mire James Monroe elnöksége letelt, az Egyesült Államok területe a kétszeresére, a népesség a két és félszeresére nőtt, míg a tagállamok száma 13-ról 24-re emelkedett. Az angolokkal vívott 1812–1815-ös háború után megnőtt az ország nemzetközi tekintélye. Északkeleten megindult az iparosodás, a déli államok a világ legnagyobb gyapotexportáló területévé váltak, kiterjed az ország területe a Mississippin túlra, elkészült a Nagy-tavak és az Atlanti-óceán közötti csatorna.
A definíció változása
Aláírók
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Portraits_and_autograph_signatures_of_the_framers_and_signers_of_the_Declaration_of_Independence%2C_Philadelphia%2C_July_4th%2C_1776_%28NYPL_Hades-292367-466033%29.tif/lossy-page1-640px-Portraits_and_autograph_signatures_of_the_framers_and_signers_of_the_Declaration_of_Independence%2C_Philadelphia%2C_July_4th%2C_1776_%28NYPL_Hades-292367-466033%29.tif.jpg)
Az Amerikai Egyesült Államok Nemzeti Archívuma három dokumentumot jelölt meg, mint a legfontosabbak az ország megalakulásakor: a függetlenségi nyilatkozat, az Egyesült Államok alkotmánya és a Bill of Rights.[3] Ezek mellett később ezek közé helyezték a konföderációs cikkelyek dokumentumot is.[4][5] Azokat, akik aláírták az alkotmány, a konföderációs cikkelyek vagy a függetlenségi nyilatkozat dokumentumhármas legalább egyikét, általában alapító atyának tekintik.
Name | Tartomány/Állam | F.Ny. (1776) | K.C. (1777) | Alk. (1787) |
---|---|---|---|---|
Andrew Adams | Connecticut | ![]() |
||
John Adams | Massachusetts | ![]() |
||
Samuel Adams | Massachusetts | ![]() |
![]() |
|
Thomas Adams | Virginia | ![]() |
||
Abraham Baldwin | Georgia | ![]() | ||
John Banister | Virginia | ![]() |
||
Josiah Bartlett | New Hampshire | ![]() |
![]() |
|
Richard Bassett | Delaware | ![]() | ||
Gunning Bedford Jr. | Delaware | ![]() | ||
John Blair Jr. | Virginia | ![]() | ||
William Blount | Észak-Karolina | ![]() | ||
Carter Braxton | Virginia | ![]() |
||
David Brearley | New Jersey | ![]() | ||
Jacob Broom | Delaware | ![]() | ||
Pierce Butler | Dél-Karolina | ![]() | ||
Charles Carroll | Maryland | ![]() |
||
Daniel Carroll | Maryland | ![]() |
![]() | |
Samuel Chase | Maryland | ![]() |
||
Abraham Clark | New Jersey | ![]() |
||
William Clingan | Pennsylvania | ![]() |
||
George Clymer | Pennsylvania | ![]() |
![]() | |
John Collins | Rhode Island | ![]() |
||
Francis Dana | Massachusetts | ![]() |
||
Jonathan Dayton | New Jersey | ![]() | ||
John Dickinson | Delaware | ![]() |
![]() | |
William Henry Drayton | Dél-Karolina | ![]() |
||
James Duane | New York | ![]() |
||
William Duer | New York | ![]() |
||
William Ellery | Rhode Island | ![]() |
![]() |
|
William Few | Georgia | ![]() | ||
Thomas Fitzsimons | Pennsylvania | ![]() | ||
William Floyd | New York | ![]() |
||
Benjamin Franklin | Pennsylvania | ![]() |
![]() | |
Elbridge Gerry | Massachusetts | ![]() |
![]() |
|
Nicholas Gilman | New Hampshire | ![]() | ||
Nathaniel Gorham | Massachusetts | ![]() | ||
Button Gwinnett | Georgia | ![]() |
||
Lyman Hall | Georgia | ![]() |
||
Alexander Hamilton | New York | ![]() | ||
John Hancock | Massachusetts | ![]() |
![]() |
|
John Hanson | Maryland | ![]() |
||
Cornelius Harnett | Észak-Karolina | ![]() |
||
Benjamin Harrison V | Virginia | ![]() |
||
John Hart | New Jersey | ![]() |
||
John Harvie | Virginia | ![]() |
||
Joseph Hewes | Észak-Karolina | ![]() |
||
Thomas Heyward Jr. | Dél-Karolina | ![]() |
![]() |
|
Samuel Holten | Massachusetts | ![]() |
||
William Hooper | Észak-Karolina | ![]() |
||
Stephen Hopkins | Rhode Island | ![]() |
||
Francis Hopkinson | New Jersey | ![]() |
||
Titus Hosmer | Connecticut | ![]() |
||
Samuel Huntington | Connecticut | ![]() |
![]() |
|
Richard Hutson | Dél-Karolina | ![]() |
||
Jared Ingersoll | Pennsylvania | ![]() | ||
William Jackson | Dél-Karolina | ![]() | ||
Thomas Jefferson | Virginia | ![]() |
||
Daniel of St. Thomas Jenifer | Maryland | ![]() | ||
William Samuel Johnson | Connecticut | ![]() | ||
Rufus King | Massachusetts | ![]() | ||
John Langdon | New Hampshire | ![]() | ||
Edward Langworthy | Georgia | ![]() |
||
Henry Laurens | Dél-Karolina | ![]() |
||
Francis Lightfoot Lee | Virginia | ![]() |
![]() |
|
Richard Henry Lee | Virginia | ![]() |
![]() |
|
Francis Lewis | New York | ![]() |
![]() |
|
Philip Livingston | New York | ![]() |
||
William Livingston | New Jersey | ![]() | ||
James Lovell | Massachusetts | ![]() |
||
Thomas Lynch Jr. | Dél-Karolina | ![]() |
||
James Madison | Virginia | ![]() | ||
Henry Marchant | Rhode Island | ![]() |
||
John Mathews | Dél-Karolina | ![]() |
||
James McHenry | Maryland | ![]() | ||
Thomas McKean | Delaware | ![]() |
![]() |
|
Arthur Middleton | Dél-Karolina | ![]() |
||
Thomas Mifflin | Pennsylvania | ![]() | ||
Gouverneur Morris | New York | ![]() |
||
Pennsylvania | ![]() | |||
Lewis Morris | New York | ![]() |
||
Robert Morris | Pennsylvania | ![]() |
![]() |
![]() |
John Morton | Pennsylvania | ![]() |
||
Thomas Nelson Jr. | Virginia | ![]() |
||
William Paca | Maryland | ![]() |
||
Robert Treat Paine | Massachusetts | ![]() |
||
William Paterson | New Jersey | ![]() | ||
John Penn | Észak-Karolina | ![]() |
![]() |
|
Charles Pinckney | Dél-Karolina | ![]() | ||
Charles Cotesworth Pinckney | Dél-Karolina | ![]() | ||
George Read | Delaware | ![]() |
![]() | |
Joseph Reed | Pennsylvania | ![]() |
||
Daniel Roberdeau | Pennsylvania | ![]() |
||
Caesar Rodney | Delaware | ![]() |
||
George Ross | Pennsylvania | ![]() |
||
Benjamin Rush | Pennsylvania | ![]() |
||
Edward Rutledge | Dél-Karolina | ![]() |
||
John Rutledge | Dél-Karolina | ![]() | ||
Nathaniel Scudder | New Jersey | ![]() |
||
Roger Sherman | Connecticut | ![]() |
![]() |
![]() |
James Smith | Pennsylvania | ![]() |
||
Jonathan Bayard Smith | Pennsylvania | ![]() |
||
Richard Dobbs Spaight | Észak-Karolina | ![]() | ||
Richard Stockton | New Jersey | ![]() |
||
Thomas Stone | Maryland | ![]() |
||
George Taylor | Pennsylvania | ![]() |
||
Edward Telfair | Georgia | ![]() |
||
Matthew Thornton | New Hampshire | ![]() |
||
Nicholas Van Dyke | Delaware | ![]() |
||
George Walton | Georgia | ![]() |
||
John Walton | Georgia | ![]() |
||
George Washington | Virginia | ![]() | ||
John Wentworth Jr. | New Hampshire | ![]() |
||
William Whipple | New Hampshire | ![]() |
||
John Williams | Észak-Karolina | ![]() |
||
William Williams | Connecticut | ![]() |
||
Hugh Williamson | Észak-Karolina | ![]() | ||
James Wilson | Pennsylvania | ![]() |
![]() | |
John Witherspoon | New Jersey | ![]() |
![]() |
|
Oliver Wolcott | Connecticut | ![]() |
![]() |
|
George Wythe | Virginia | ![]() |
Egyéb delegáltak
Az alkotmánygyűlésen ötvenöt delegált vett részt. Ezek közül tizenhatan nem írták alá a dokumentumot. Hárman nem voltak hajlandóak, míg a többiek idő előtt távoztak, tüntető jelleggel vagy személyes okokból. Ettől függetlenül egyes történészek mindannyiukat alapító atyának tekintik.
|
|
Nők
Nők, akiket történészek elfogadtak, mint alapító anyák:[6]
- Abigail Adams, John Adams amerikai elnök felesége és legfontosabb tanácsadója
- Mercy Otis Warren, szerző
Hivatkozások
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.