općina i naselje u Hrvatskoj, Međimurska županija From Wikipedia, the free encyclopedia
Štrigova je općina u Hrvatskoj. Smještena je u Međimurskoj županiji.
Štrigova | |
---|---|
Država | ![]() |
Županija | ![]() |
Načelnik | Stanislav Rebernik (SDP) |
Naselja | 10 općinskih naselja |
Površina | 39,3 km2 [1] |
Površina središta | 2,1 km2 |
Koordinate | 46°30′00″N 16°17′17″E |
Stanovništvo (2021.) | |
Ukupno | 2357 [2] |
– gustoća | 60 st./km2 |
Urbano | 436 |
– gustoća | 208 st./km2 |
Odredišna pošta | 40313 Sveti Martin na Muri [3] |
Stranica | opcinastrigova |
Štrigova na zemljovidu Hrvatske |
U izvorima na mađarskom jeziku naziva se Stridóvár, u izvorima na latinskom Stridonium, a u izvorima na njemačkom Stridau.
U sastavu općine je 10 naselja: Banfi, Grabrovnik, Jalšovec, Leskovec, Prekopa, Robadje, Stanetinec, Sveti Urban, Štrigova i Železna Gora.
Štrigova (nekoć Stridon[nedostaje izvor]) je selo i općina u Međimurskoj županiji na sjeveru Hrvatske. Nalazi se 19 kilometara sjeverozapadno od sjedišta županije Čakovca i otprilike dva kilometra jugoistočno od prijelaza slovenske granice u Razkrižju. Samo selo je prema popisu stanovništva iz 2001. imalo populaciju od 447, a uz to je i sjedište općine koja obuhvaća još devet sela i prema istom popisu je imala 3.221 stanovnika. Cijelo područje općine je vrlo brdovito zbog čega se često naziva i Gornjim Međimurjem, a sama Štrigova se nalazi na nadmorskoj visini od 202 metra. Najviša točka u općini je na brijegu imena Kalec (341 m).
Ostala sela u općini Štrigova su Banfi, Grabrovnik, Jalšovec, Leskovec, Prekopa, Robadje, Stanetinec, Sveti Urban i Železna Gora. Općina pokriva površinu od nešto više od 44 četvornih kilometara.
broj stanovnika | 3708 | 4053 | 3788 | 3841 | 4406 | 4675 | 4492 | 4873 | 5157 | 5115 | 4606 | 4315 | 3703 | 3346 | 3221 | 2766 | 2357 |
1857. | 1869. | 1880. | 1890. | 1900. | 1910. | 1921. | 1931. | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2001. | 2011. | 2021. |
broj stanovnika | 363 | 397 | 392 | 351 | 426 | 433 | 444 | 426 | 421 | 415 | 465 | 396 | 589 | 558 | 447 | 443 | 436 |
1857. | 1869. | 1880. | 1890. | 1900. | 1910. | 1921. | 1931. | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2001. | 2011. | 2021. |
Prvi dokumenti o postojanju Štrigove potječu iz 13. stoljeća, ali njezine najznačajnije građevine su izgrađene između 15. i 18. stoljeća, a uključuju crkvu sv. Jeronima i crkvu sv. Marije Magdalene, koja je glavna crkva u lokalnoj župi. Crkvu svetog Jeronima je oslikao poznati slikar Ivan Ranger, a sama crkva je građena od 1738. do 1749. godine. Usporedno s crkvom građen je i pavlinski samostan.[4] Crkva je podignuta nakon što je prethodna kapelica sagrađena u 15. stoljeću potpuno uništena u potresu godine 1738. Kompleks bivšeg pavlinskog samostana danas je u neposrednoj blizini crkve sv. Marije Magdalene. Znamenita je intrigirajuća legenda o srednjovjekovnom gradu na Štrigovčaku. Neznano je kako je nestao, a po dvjema teorijama gradska tvrđava štrigovčačkog grada je razrušena za turskih pohoda ili "da je oganj progutao zdanje kao “kaznu Božju” zbog oholosti grofova Celjskih".[5] U općini se nalaze i dva povijesna dvorca. Dvorac Banfi u Banfiju je sagradio grof Banffy 1373. godine, a za dvorac Tkalec na brijegu Kalcu u Robadju vjeruje se da su ga izgradili lokalni pavlini u 18. stoljeću.
Godine 1752. je pavlin Josip Bedeković izdao knjigu "Natale solum magni ecclesiae doctoris sancti Hieronymi..." u kojoj piše da je upravo Štrigova negdašnji antički Stridon, poznat kao rodno mjesto sv. Jeronima. Legenda o Jeronimu u Štrigovi vrlo je snažna. Dostupna vrela su iz sredine 15. stoljeća kad su grofovi Celjski gospodarili Međimurjem. Za njihova vremena u njihovoj državini cvalo je graditeljstvo. Tad je podignuta štrigovska crkva sv. Jeronima, a papa Nikola V. koncem 1447. godine je dao posebni oprost od grijeha crkvi i hodočastilištu u Štrigovi, navodeći u ispravi da je u Štrigovi "Jeronimova rodna kuća i gdje je svetac odgojen".[6] U Štrigovoj je stratište Repova šuma, obilježeno spomen-križem. U grobištu su žrtve drugog svjetskog rata i poraća.[7]
U Štrigovi je danas smješten Državni arhiv za Međimurje, gdje se prati uređenost prostora i društva. Sjedište je u zgradi iz 1912. godine.[5]
Ovo brdovito područje je pogodno za uzgoj grožđa u vinogradima pa je tako cijela općina Štrigova poznata po proizvodnji vina. U samoj Štrigovi nalazi se veliki vinski podrum, a mnogi podrumi u privatnom vlasništvu djeluju diljem općine.
Zastupljeno je voćarstvo i stočarstvo.
• Kulturno - umjetničko društvo Sveti Jeronim
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.