Sokrat, (grč. Sokrátes / Σωκράτης, Atena, 469. pr. Kr. - Atena, 399. pr. Kr. ), grčki filozof.
"Činiti nepravdu gore je nego trpjeti nepravdu."
~ Platon, Gorgija (469b-469c, 473a)
"Život bez ispitivanja čovjeku nije vrijedan življenja" / ὁ δὲ ἀνεξέταστος βίος οὐ βιωτὸς ἀνθρώπῳ
~ Platon, Obrana Sokratova, 38a
"Znam da ništa ne znam." / "Jedno znam - da ni to jedno ne znam."
~ parafraza prema Sokratovim izjavama u Platonovu dijalogu Obrana Sokratova, usp. tu 21d:
"Odlazeći od njega, ovakve sam misli prevrtao: 'Od ovog sam čovjeka mudriji - izgleda naime da niti jedan od nas dvojice ne zna ništa, niti što je dobro niti što je lijepo. Samo što ovaj misli da nešto zna, dok u stvari ne zna ništa, dok ja, budući da ništa ne znam, niti mislim da išto znam. Izgleda da sam doista samo u ovoj sitnici mudriji od njega: da ne mislim da znam ono što ne znam.' Nakon toga sam otišao drugomu koji se smatrao još mudrijim od onoga prvoga i stekao sam isto takav dojam - i opet sam se zamjerio i ovomu i mnogima oko njega."[1]
U Diogena Laertija (II.15) posvjedočen je sličan iskaz: ἔλεγε (...) καὶ εἰδέναι μὲν μηδὲν πλὴν αὐτὸ τοῦτο [εἰδέναι] Kazao je (..) i da ne zna ništa doli to sámo (da zna da ništa ne zna).
Izvor navoda u poznatu liku može biti mjesto u Ciceronovu djelu Academica (I.15) koje glasi "ipse se nihil scire id unum sciat", no koje daje gornje značenje samo iskrivljavanjem kada se uzme van konteksta. Uzeto šire, to mjesto glasi: "tako je raspravljao da sam ništa nije tvrdio nego druge opovrgavao, govoreći da ništa ne zna doli to da - u čem nadmašuje druge - oni koji ne znaju misle da znaju, dok on sam ne zna ni to jedno (ipse se nihil scire id unum sciat)".
"Dakle, dragi prijatelju, ni u kome slučaju ne trebamo da pazimo na ono što će kazati o nama svjetina nego što će kazati onaj koji se razumije u pravdu i nepravdu, onaj jedan i sama istina."
~ Platon, Kriton (VIII)
"Dragi građani, zašto prevrćete i grebete svaki kamen da bi se još obogatili, a toliko malo pažnje posvećujete svojoj djeci, kojima jednog dana sve to morate prepustiti?"
"Iskustvo je najbolja škola, samo je školarina vrlo skupa."
"Istina je ono što se zajedničko nalazi u mnoštvu pojedinačnih mišljenja."
"Jedina prava mudrost je u saznanju da ništa ne znaš."
"Jedite kako biste živjeli; ne živite kako biste jeli."
"Koliko je samo puno stvari bez kojih čovjek može."
"Ljenivci nisu samo oni koji ne rade, već i oni koji mogu da rade bolje."
"Ljudi nisu namjerno zli, nego iz neznanja. Treba znati šta je dobro da bi dobro činili."
"Među prijateljima treba voljeti ne samo one koje žaloste naše nesreće, nego i one koji nam ne zavide na sreći."
"Mladi ljudi koji žele da se uzmu naliče na ribice koje se igraju pred ribarskom mrežom: sve žure i guraju se da uđu unutra, dok se nesrećnice koje su već unutra uzalud muče da izađu napolje."
"Naš najvažniji cilj u životu treba da bude uzdizanje naše duše. Drugim rječima, napredak naših duhovnih i moralnih moći: da svakim danom sve više prosvjećujemo svoj duh i svakim danom se osjećamo sve više slobodnim i boljim."
"Ne mogu naučiti nikoga ničemu, ali ga mogu potaknuti da razmišlja."
"Ne traži razgovor s mrtvacem, a ni dobročinstvo od škrtca."
"Obrazovanje je razbuktavanje vatre a ne punjenje skladišta."
"Oženi se u svakom slučaju. Ako dobiješ dobru ženu, bit ćeš sretan. Ako dobiješ lošu, postat ćeš filozof."
"Prava mudrost započinje onog trenutka kada shvatimo koliko toga malo znamo o životu, sebi i svijetu oko nas."
"Samo dobar čovjek može biti trajno sretan, dok loš čovjek mora biti nesretan."
Diogen Laertij, Životi i mišljenja istaknutih filozofa:
"Nisu mu bila potrebna putovanja, kao većini (filozofa), osim kada je bio obvezan ići u rat. Ostajući ostalo vrijeme na istome mjestu, raspravljao je revno sa sugovornicima voljnima raspravljati, ne kako bi opovrgao njihovo mišljenje, nego kako bi pokušao pomno istražiti istinu." (II.22)
"Bio je sposoban ne obazirati se na one koji su ga izrugivali. Ponosio se je skromnim prilikama, i nikad nije tražio plaću. Govorio je da najradije jede hranu koja traži najmanje pripreme, i da najradije pije ono što ne traži nešto povrh dostupnoga pića, te da je najbliži bogovima tko najmanje treba." (II.27)
ἔλεγέ τε τοὺς μὲν ἄλλους ἀνθρώπους ζῆν ἵν᾽ ἐσθίοιεν: αὐτὸς δὲ ἐσθίειν ἵνα ζῴη / "Rekao je da drugi ljudi žive da bi jeli, a on sam jede da bi živio." (II.34)
"Kad mu je njegova žena primijetila: 'Po nepravdi umireš', on je odgovorio: 'Zar si željela da umrem po pravdi?'" (II.35)
"Za Xanthippu koja ga je prvo izgrdila, a potom polila vodom reče: 'nisam li rekao da će grmeća Xanthippa donijeti kišu?'" (II.36)
"Govorio je da živi s goropadnom ženom kao što si jahači biraju jogunaste konje. 'Kao što se ovi', reče, 'svladavši ovakve konje, lako nose s ostalima, tako ću se i ja po iskustvu sa Xanthippom lakše prilagoditi drugim ljudima." (II.37)
↑ Platon, Obrana Sokratova (prev. L. Boršić), Demetra, Zagreb, 2000., str. 69
Logotip Wikipedije
Članak Sokrat postoji u Wikipediji, slobodnoj općoj enciklopediji.