From Wikipedia, the free encyclopedia
Hardomilje je naseljeno mjesto u gradu Ljubuškom, Federacija BiH, BiH.[1]
Hardomilje | |
---|---|
Regija BiH | Zapadna Hercegovina |
Entitet | Federacija BiH |
Županija | Zapadnohercegovačka županija |
Općina/Grad | Ljubuški |
Koordinate | 43.16°N 17.55°E |
Stanovništvo | |
– naselje (2013.) | 889 |
![]() | |
Hardomilje na zemljovidu BiH |
Smješteno je u jugozapadnom dijelu općine, na desnoj obali Trebižata. Površine je oko 939 ha, najviše kote 286 m i najniže 55 m. Na jugu graniči s Bijačom, na istoku sa Zvirićima, na sjeveru Hrašljanima i Humcom, a na zapadu Teskerom. Dijeli se na zaseoke: Gadžina mala, Pivnice, Mandići i Žabar. Staro Hardomilje, uglavnom napušteno, nalazi se u brdu oko Lovreća (na 235 m).[2]
Ime naselja potječe iz srednjeg vijeka. U povelji vojvode Jurja Vojsalića braći Radivojevićima 12. kolovoza 1434. spominju se Vlasi Vojnići, Pribinovići i Hardomilići, od kojih su postala i imena današnjih sela Vojnića, Hardomilja i Pribinovića.[3]
Hardomilje | ||||||
godina popisa | 1991.[4] | 1981. | 1971. | |||
Hrvati | 730 (100%) | 686 (99,85%) | 764 (100%) | |||
Muslimani | 0 | 0 | 0 | |||
Srbi | 0 | 0 | 0 | |||
Jugoslaveni | 0 | 0 | 0 | |||
ostali i nepoznato | 0 | 1 (0,14%) | 0 | |||
ukupno | 730 | 687 | 764 |
Hardomilje | ||||||
godina popisa | 2013.[1] | |||||
Hrvati | 886 (99,66%) | |||||
Srbi | 0 | |||||
Bošnjaci | 0 | |||||
ostali i nepoznato | 3 (0,34%) | |||||
ukupno | 889 |
Na području Hardomilja registrirano je više nadgrobnih kamenih gomila koje su vjerojatno pripadale Daorsima. Ipak, većina je arheoloških nalaza iz 1. do 3. stoljeća. Preko Hardomilja vodila je vojna cesta Salona - Narona o čemu svjedoči više pronađenih miljokaza. U Žabaru je postojao most preko rijeke širok 3,75 m. Na velikom broju lokaliteta pronađeni su rimski nadgrobni spomenici, ponajviše isluženih vojnika rimskih legija i kohorti – VII. i XV. legije, III. Alpske kohorte, I. Brakaraugustanovske kohorte, I. Lucenske i dr. Dio tih spomenika nalazi se u Arheološkoj zbirci Franjevačkoga samostana Humac i u Zemaljskom muzeju u Sarajevu. O životu na prostoru Hardomilja u srednjem vijeku govore grobišta stećaka na lokalitetima: Pojilo (13 primjeraka), Pivnice (15 primjeraka), Brdo (6 biliga), Plase (pet nadgobnika).[2]
U popisu biskupa Pave Dragičevića iz 1742. spominje se In villa Ardomiglia 24 čeljadi, 15 odraslih i 9 djece: Philippus Kustura 7, 3; Lucas Vistiza 6, 3; Nicolaus Çorapina 2, 3.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.