From Wikipedia, the free encyclopedia
BOINC (akronim za Berkeley Open Infrastructure for Network Computing, Otvorena infrastruktura za mrežno računarstvo na Berkeleyju) je nekomercijalna računalna aplikacijska platforma za mrežno (grid) računarstvo, nastala 10. travnja 2002. godine, na Sveučilištu Kalifornije u Berkeleyju, gdje se i dalje razvija. BOINC platforma omogućava oslobađanje procesorsko-računarske snage više milijuna osobnih računala spojenih preko interneta ili intraneta. To se odvija u obliku projekata koji su najčešće općekorisni i pod nadzorom sveučilišta i drugih institucija diljem svijeta. Trenutno su računarski najintenzivniji oni projekti koji obrađuju matematički proračun trodimenzionalnog modela Mliječne staze, potragu za vanzemaljskom inteligencijom, izradu klimatskih modela te predviđanje meteoroloških stanja, modeliranje i simulaciju savijanja proteina, računsku obradu gravitacijskih valova te istraživanje novih lijekova.
BOINC | |
---|---|
![]() | |
Izdavač | University of California, Berkeley |
Izdanje najave | 6.10.53 |
Zadnja inačica | 6.10.18 (Windows), 6.10.51 (Mac OS X), 6.10.17 (Linux) (09.11.2009 - Windows, 30.04.2010 - Mac OS X, 28.10.2009 - Linux) |
Operacijski sustav | Linux, Windows, Mac OS X, Solaris, Unix derivati |
Žanr | Mrežno računarstvo, Paralelna obrada, Cluster, Distribuirano računarstvo |
Internetska stranica | boinc.berkeley.edu |
Same ideje se dosjetilo društvo okupljeno oko Davida Andersona u Space Sciences Laboratoryju na Kalifornijskom sveučilištu u Berkeleyju. Pri razvoju BOINC-a upotrijebljeno je iskustvo proizašlo iz rada sa SETI@home projektom koji se oslanjao na distribuirano računarstvo. Realizacija BOINC-a pokrenuta je u veljači 2002. godine, a prva inačica je bila gotova 10. travnja 2002. godine. Prvi projekt nosio je naziv Predictor@home.
Glavni zadatak platforme jest odvojiti znanstveni sadržaj od upravljačkog. Korisnici BOINC platforme instaliraju na računalo jednu aplikaciju pod nazivom BOINC klijent i mogu vlastitu slobodnu procesorsku snagu dodijeliti raznim projektima. To je velika prednost u odnosu na klijente koji su vezani isključivo za jedan određeni projekt, jer jedan projekt, koji se oslanja na distribuirano računarstvo, često nema dovoljno posla kako bi opskrba korisnika raznim djelićima projekata (zadatci, eng. tasks) bila osigurana. U projektima sudjeluju uglavnom entuzijasti amateri te znanstvenici i raduju se svakom malom napretku projekta u kojem sudjeluju.
SETI@home classic projekt je bio specifičan po načinu izdavanja radnih računalnih zadataka pa ih nikada nije manjkalo. Određeni su radni zadatci bili otvoreni BOINC klijentima čak i do dvanaest puta, iako su za osiguravanje točnosti i preciznosti, u znanstvenim proračunima, potrebna tri neovisna računarska ciklusa. Razvojem kasnijih i novijih generacija BOINC klijenata, koji su bili u stanju istovremeno sudjelovati u više projekata, iskorištavanje procesorske računarske snage postalo je efikasnije. Od 18. studenog 2003. godine BOINC podliježe GNU GP licenci. Cilj otvaranja izvornog programskog kôda jest upravo brži daljnji razvoj BOINC-a, podržavanje novih operacijskih sustava te povećanje sigurnosti. Veliku ulogu u razvoju BOINC-a imaju programeri okupljeni oko slobodno-softverske zajednice.
Inačicom 6.4.5 podržana je i CUDA tehnologija nastala u tvrtci Nvidia. Time je omogućeno iskorištavanje računarske snage Nvidijinih grafičkih kartica pomoću CUDA tehnologije. Inačicom 6.10.x podržana je i ATI Stream-tehnika, koja, na sličnom principu rada kao i CUDA tehnologija, omogućava iskorištavanje računarske snage ATI-jevih grafičkih kartica.
Zadnji podaci iz ožujka 2010. godine ukazuju na snagu BOINC platforme: pri 600.000 računala (eng. host) računarska snaga iznosi oko 3,5–6,8 PetaFLOPSa, što uglavnom varira svaki dan.
Kod starijih inačica je jezgreni klijent integriran, kako u BOINC sučelje s naredbenim recima, tako i u grafički BOINC manager. Kod najnovije inačice odvojeni jezgreni klijent komunicira s upravljačkim programima preko shared memorije.
Pozadinski sustav svakog projekta temelji se na web poslužitelju, PHP skriptnom jeziku i jednoj MySQL bazi podataka. Kod složenih projekata pozadinski sustav može biti raspodijeljen na više web poslužitelja. Ponekad projekti umjesto PHP-a kao pozadinski sustav rabe Perl ili ASP. Na taj način razna sveučilišta i institucije sebi individualno prilagođavaju komunikacijski model definiran na sveučilištu u Berkeleyju.
BOINC platforma lako se prilagođava potrebama pojedinih projekata. Neke od tehničkih osobina koje koriste projekti:
U slučaju Predictor@home projekta ustanovljeno je, da Intel i AMD procesori često daju različita savijanja proteina. Ni Intel ni AMD nisu računali pogrešno, jer se proteinske strukture ionako mogu predočiti samo statistički, no signifikantna razlika među njima je bila tolika da je poremetila rad validatora. LHC@home projekt je sličan problem riješio korištenjem vrlo opsežne matematičke biblioteke neovisne o operacijskom sustavu i drugim ograničavajućim faktorima. Važno je naglasiti da BOINC posjeduje mogućnost slanja radnih zadataka samo sudionicima s jednakim računalnim platformama. Na taj način radne zadatke obrađuju samo procesori kojima je taj zadatak i namijenjen.
Sudjelovanje u projektima je dobrovoljno i neobvezujuće. Prethodno je potrebna besplatna registracija. Na računalu mora biti instaliran BOINC softver. Svaki puta kada se BOINC manager pokrene, BOINCovi upravljački programi će se prijaviti na željene projekte te će započeti pohranjivanje svih potrebnih datoteka kako bi procesorsko računanje moglo započeti. Ponuda otvorenih projekata je šarolika i obuhvaća velik broj znanstvenih disciplina (matematika, medicina, molekularna biologija, klimatologija, astrofizika itd.)
Svako sudjelovanje u BOINC projektima, u obliku iskorištavanje procesorske snage, se nagrađuje kreditnim bodovima (eng. credit points. Ipak pošteno ocjenjivanje doprinosa se pokazalo kao netrivijalno. Jedinica kreditnih bodova jest cobblestone (hrv. kocka kaldrme), nazvana po Jeff Cobbu iz SETI@home projekta. 100 cobblestoneova odgovara dvadesetčetverosatnom procesorskom računanju hipotetske VAX ekstenzije s po 1000 Whetstone- ili Dhrystone-MIPSa. Jezgreni klijent individualno periodički provjerava procesorsku snagu svakog računala pomoću benchmarkova i ustanovljava koliko je procesorskog vremena utrošena za obavljanje radnog zadatka te dodjeljuje zaslužene kreditne bonove (eng. claimed credit). No, kako jezgreni klijent može raditi na više i, kako nema jedinstvenog kompilatora, optimizacija klijenata pomoću benchmarkova neće na svim računalima biti jednaka. Zato ni dodjeljivanje kreditnih bodova neće uvijek pratiti isti algoritam ocjenjivanja. Pored toga je moguće manipulirati benchmark procedure na razini programskog kôda tako da BOINC manager zahtjeva veću količinu kreditnih bodova. BOINC softver to rješava na način da se, ako pristigne više rezultata istog radnog zadataka, svim sudionicama dodjeljuje srednja vrijednost njihovih pojedinih rezultata. Neki projekti zbog toga ovisno o radnim zadatcima dodjeljuju fiksni broj kreditnih bodova, definiran pomoću testnog računala pa se neki projekti, sa stajališta pribavljanja kreditnih bodova, za jednako utrošeno procesorsko vrijeme, više isplate od drugih.[1] U bilo kojem trenutku sudionici mogu elektronskim putem zatražiti digitalni certifikat, koji potvrđuje sudjelovanje u jednom ili više projekata.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.