From Wikipedia, the free encyclopedia
Azurit (od azur) je monoklinski mineral tamnomodre do svijetlomodre boje, bazični bakreni karbonat, 2 CuCO3·Cu(OH)2. Nastaje atmosferskim trošenjem bakrenih minerala, pojavljuje se zajedno s malahitom u površinskim dijelovima ležišta bakrene rude. Upotrebljava se i kao modra boja (gorsko modrilo), a kod većih koncentracija i kao bakrena ruda.[1]
Azurit | |
---|---|
![]() |
|
Općenito | |
Kategorija | Karbonati |
Kemijska formula | |
Identifikacija | |
Molekularna masa | 344,67 g/mol |
Boja | Azurno plava, tamno do blijedo plava; blijedoplava u propuštenom svjetlu |
Kristalni habitus | Masivan, prizmatičan, stalaktitski, tabelarni |
Kristalni sustav | Monoklinski kristalni sustav |
Sraslaci | Rijetki, dvostruke ravnine {101}, {102} ili {001} |
Kalavost | Savršeno u {011}, dobro na {100}, slabo na {110} |
Lom | Konhoidalan |
Mohsova tvrdoća | 3,5 do 4 |
Sjaj | Staklast |
Indeks loma | nα = 1,730; nβ = 1,758; nγ = 1,838 |
Optička svojstva | Biaksijalni (+) |
Dvolom | δ = 0,108 |
Pleokroizam | Vidljive nijanse plave |
Ogreb | Svijetlo plavi |
Gustoća | 3,773 (izmjereno), 3,78 (izračunato) |
Azurit ili gorsko modrilo kao pigment je bio poznat još u drevnom Egiptu. U Europi u srednjem vijeku bio je češće upotrebljavan nego skuplji lapis lazuli. Dobiva se mljevenjem minerala. Ima grublje zrno ali se ne usitnjava previše jer gubi jakost i dobiva blijedu nijansu. Azurit je češće korišten u temperi jer u ulju postaje prozirno zamagljen i tamniji. Umjetno dobiven se upotrebljava duže vrijeme, ali zbog nepostojanosti i pošto je otrovan zadržava se do 19. stoljeća.[2]
|
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.