Dinko Fio (Blato, 28. travnja 1924. – Zagreb, 2. studenog 2011.[1]) bio je hrvatski skladatelj, pjevač, melograf, dirigent, zborovođa (posebice dječjih zborova) i glazbeni pedagog.
Dinko Fio | |
---|---|
![]() | |
Rođen/a | 28. travnja 1924. |
Umro/umrla | 2. studenog 2011. |
Žanr/ovi | ozbiljna i narodna glazba |
Zanimanje | skladatelj, dirigent i glazbeni pedagog |
Djelatno razdoblje | 1943. – 2011. |
Nagrade | |
nagrada FDK Omiš za životno djelo zlatna plaketa Status nagrada Franjo Ksaver Kuhač za životno djelo | |
Životopis
Dinko Fio je u rodnome Blatu na Korčuli završio 1. razred osnovne škole, a potom je školovanje nastavio u Dubrovniku, gdje je 1942. završio i učiteljsku školu. Godine 1961. diplomirao je solopjevanje na Muzičkoj akademiji u Zagrebu u klasi prof. Lava Vrbanića.[2]
Jednim je od prvih hrvatskih stručnih melografa. Djeluje od 1943. godine. Poznat je kao osoba koja je skladala, priređivala, harmonizirala i obrađivala tekstove za dalmatinske klape i mješovite pjevačke zborove.
Obrađivanjem za javno izvođenje spasio je od zaborava brojne hrvatske narodne klapske pjesme iz Dalmacije. Kao skladatelj je izgradio povelik opus na temeljima te hrvatske tradicijske glazbe.[3]
Uglazbio je i aranžirao za klapsku izvedbu pjesme hrvatskih pjesnika i pjesnikinja kao što su Vladimir Nazor, Lucija Rudan, Tatjana Radovanović i ini.
Plodnu suradnju je ostvario s poznatim klapama kao što su velolučka klapa Ošjak i zagrebačka klapa Nostalgija, čiji je osnivač i dugogodišnji voditelj i mentor. Osim njih, proslavio se radom s dječjim zborom RTV Zagreb. Uspješan je bio i njegov rad s ansamblima LADO i SKUD-om "Ivan Goran Kovačić".[3]
1995. je objavio knjigu »Izvorne dalmatinske pjesme abecednim redom regije mjesta zapisa za muške klape ili zborove«.
Nagrade i priznanja
Brojne pjesme koje je uglazbio su pobjeđivale ili bile među nagrađenima na raznim klapskim festivalima. Hrvatska glazbena unija mu je 1998. dodijelila Zlatnu plaketu Status u povodu 50. obljetnice umjetničkoga djelovanja.[4] Hrvatsko društvo skladatelja mu je 2009. dodijelilo nagradu Franjo Ksaver Kuhač.[3]
Izvori
Vanjske poveznice
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.