From Wikipedia, the free encyclopedia
Bentos (grč. βένθος, dubina, morska dubina), ili ponekad i benton skupni je naziv za sve biljne i životinjske organizme koji žive na dnu mora ili slatke vode. Prirasle biljke i životinje zovu se sesilni bentos, a pokretne vagilni bentos.
Tundra | |
Tajga/borealne šume | |
Planinski travnjaci i šikare | |
Crnogorične šume umjerenog pojasa | |
Tropske i suptropske crnogorične šume | |
Umjerene listopadne i mješovite šume | |
Mediteranske šume i makije | |
Tropske i suptropske vlažne listopadne šume | |
Tropske i suptropske suhe listopadne šume | |
Umjereni travnjaci, savane i šikare | |
Tropski i suptropski travnjaci, savane i šikare | |
Pustinje i vegetacija sušnih područja | |
Plavljena travna vegetacija | |
Riparianska zona | |
Vlažno područje | |
Vodeni biomi | |
Jezero | |
Priobalje | |
Šume mangrova | |
Šuma kelpa | |
Koraljni greben | |
Neritička zona | |
Epikontinentalni pojas | |
Pelagijska zona | |
Bentos | |
Hidrotermalni izvori | |
Hladni izvori | |
Led | |
Drugi biomi | |
Endolitska zona |
Pojam je 1891. uveo Ernst Haeckel kako bi razdvojio organizme koji žive na dnu od organizama koji slobodno plivaju otvorenim vodama mora i unutrašnjih voda (plankton i nekton). Danas se bentosom nazivaju životne zajednice koje žive na dnu, bilo u moru ili slatkoj vodi, kao i neovisno o dubini na kojoj žive.
Prema veličini bentos se dijeli na:
Prema mjestu na kojem živi, bentos se dijeli na:
Organizmi koji žive bentoski vrlo su važna hrana za ribe i druge životinje koje žive u otvorenim vodama, za nekton, ali i za organizme koji razgrađuju organske tvari. Živi organizmi koji žive između bentosa i morskog dna žive u demerzalnoj zoni.[1]