Loading AI tools
משקלו של תינוק מיד לאחר הלידה מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
משקל תינוק בלידה עומד באופן ממוצע על 3.5 קילוגרמים בעולם המערבי. משקל תקין נע בין 2.5 קילוגרמים ל־4.5 קילוגרמים. במזרח אסיה משקלם התקין של תינוקות בלידה הוא 240 גרמים פחות מהנתונים המערביים.[1][2] משקל התינוק בלידה הוא נתון חשוב משום שתינוק שמשקלו בלידה מתחת לטווח התקין בעל סיכויים של פי 100 למות בטרם עת לעומת תינוק הנולד במשקל תקין. השכיחות של משקל נמוך בלידה נמצא בעלייה מאז שנת 2012 ועד היום.[3]
חריגות במשקל התינוק מתבטאת בשתי דרכים עיקריות:
משקל התינוק בלידה מושפע מהגנטיקה אותו הוא יורש מהוריו. גנטיקה ומשקל הלידה של ההורים יהווה גורם משמעותי. לדוגמה, אם ההורים נולדו במשקל 2.5 קילו, יש סיכוי נמוך שילדם יוולד במשקל 3.950. מבחינה גנטית ישנם שני לוקוסים גנטיים הקשורים למשקל התינוק בלידה: ADCY5 ו-CCNL1 (אנ'), (אנ').[5] ישנה מערכת יחסים מורכבת בין הגנים של היילוד לסביבה בה העובר גדל במהלך ההיריון. הגנים העובריים משפיעים על איך שהעובר גדל ברחם והגנים האימהיים משפיעים על האופן בה הסביבה משפיעה על התפתחות העובר. משקל התורשתיות על משקל הלידה נע בין 25-40%.[6]
בריאותה של האם לפני ההיריון, בזמן ההיריון ובזמן הלידה יהווה גורם בעל השפעה מסוימת על משקל העובר. גורם זה משמעותי וחשוב בשמירה על משקל תקין של העובר במהלך ההיריון ועד ללידה. בריאות בהקשר לתזונת האם לפני ההיריון ובזמן ההיריון מהווה גורם ישיר להתפתחות העובר. תזונה לא מאוזנת המחסירה ויטמינים, מינרליים וקבוצות שונות של אבות המזון משפיעה לרעה על התפתחות העובר ויכולה להוביל למשקל נמוך של העובר בלידה[7]. בנוסף, נשים שסובלות מסוכרת בהיריון עלולות להגיע למצב שבו העובר שלהן גדול מהגודל הרצוי. במקרים חריגים בהם מעריכים את גודל העובר במשקל של 4 ק״ג או יותר יומלץ לאם להיכנס ללידה בניתוח קיסרי אלקטיבי. השפעה נוספת יכולה לנבוע ממשקל האם. קשר זה אינו הכרחי, אך סביר שאישה הסובלת מעודף משקל תלד תינוק יחסית גדול, לעומת, אישה שנמצאת בתת-תזונה או שאינה מקבלת את כל הוויטמינים וסוגי המזון הנדרשים לה למהלך ההיריון עלולה ללדת תינוק קטן יחסית.
הרגלים שונים של האם בזמן ההיריון ישפיעו בדרכים שונות על משקל היילוד בלידה. למשל: עישון, צריכת אלכוהול וסמים עלולים להשאיר את משקל העובר נמוך יחסית[8]. מחקרים שונים מראים גם את הקשר בין צריכת הקפאין של האם למשקל התינוק בלידה. על פי מחקרים אלה ניתן להסיק כי צריכה מוגברת של קפאין בשליש הראשון של ההיריון תוביל להפלות ספונטניות.[9] נוסף על כך, מראים את הקשר בין צריכת קפאין במהלך ההיריון למשקל נמוך של העובר בלידה (פחות מ-2.5 ק״ג).[10][11] אך, לא ניתן לקבוע את המינון המדויק היוצר את ההשלכות.
למתח נפשי של האם במהלך ההיריון יש השפעה שלילית על משקל היילוד בלידתו. אירועים מלחיצים נמצאו משפיעים על משקל התינוק בלידה, במיוחד כאלה המתרחשים בשליש הראשון או השני של ההיריון. במקרים אלו ישנו סיכוי גדול יותר ללדת תינוק בעל משקל נמוך.[12] על פי מחקרים נמצא כי מתח הנובע כתוצאה מחוויה של התעללות נפשית, פיזית ומינית במהלך ההיריון מעלה את הסיכון ללדת תינוקות במשקל נמוך יותר.[13] התאוריה היא שמתח יכול להשפיע על העובר בשני מנגנונים: במסלול הנוירואנדוקריני, או במסול החיסוני (דלקתי).[14][15] המתח הנפשי גורם לגוף לשחרר הורמוני לחץ הנקראים גלוקוקורטיקואידים שיכולים לדכא את המערכת החיסונית, וכן להגביר את השחרור של הורמון משחרר קורטיקוטרופין מה שיכול להוביל ללידה מוקדמת. ממצאים אלה יכולים להצביע על מאמצים עתידיים שיובילו למניעת משקל נמוך בלידה.[16][15]
פג מוגדר כתינוק שנולד לפני שבוע 37 להיריון. בין השנים 2000–2008 נולדו בישראל כ־100,867 תינוקות פגים. אחוז הפגים בישראל הוא 8% מסך כלל התינוקות הנולדים בשנה בישראל (כ-100,000).[17]הבעיות העיקריות והאופייניות לפגים נובעות מחוסר בשלות של מערכות הגוף והן שכיחות יותר ככל שמשך ההיריון קצר יותר. ברחם, התינוק נמצא במקום מוגן ובטוח, האור והרעש שמגיע אליו מעומעם ורגוע. המעבר מהרחם לעולם החיצוני הוא מהיר וחד, מה שמאלץ אותו להתמודד עם מציאות של רעש, אור, כאב וידיים שונות המטפלות בו וללא מגע האם באופן רציף בעוד מערכות גופו אינן בשלות לכך.[18] חשוב להכיר את השפה המיוחדת של פגים ולדעת לתת להם את המענה הנכון לצרכייהם ההתפתחותיים. מהרגע שפג נולד כל פג או תינוק במשקל נמוך באופן יחסי מוכנס לאינקובטור כבר בחדר הלידה, ומועבר משם במהירות, בליווי צוות הרופאים מהפגיה, אל הפגיה. בשלב הראשון כאשר מוכנס הפג לפגיה מבצעים בו פעולות חיוניות ראשוניות, בדרך כלל כל זה נעשה ללא ליווי של ההורים. למרות הרצון ללוות את היילוד החדש הדבר עלול להפריע לצוות במילוי תפקידו. כל פגיה היא קצת אחרת אך לכולן עקרון דומה. ישנו חדר בו מצויים היילודים הזקוקים לטיפול המורכב ביותר. זהו חדר "טיפול נמרץ", בחדר זה ישנו אינקובטור לכל פג, ומכשירים רפואיים המראים נתונים לגבי הדופק, מספר הנשימות, ריווי חמצן בדם ועוד. פגים הדורשים טיפול מעט פחות אינטנסיבי יהיו בחדר אחר בדרך כלל, וגם שם יש מכשירים דומים ואינקובטורים, חדר זה נקרא "חדר הביניים". ברוב הפגיות קיים חדר נוסף, בו שוהים הפגים בשלבי גדילה מתקדמים הזקוקים לטיפול קל יחסית, בדרך לשחרור הביתה. בחדר זה אין אינקובטורים והפגים שוכבים בעריסות.[19] הפגיה צריכה להיות מקום סטרילי יחסית מחיידקים, משום שפגים רגישים מאוד לזיהום. לכן, מקפידים מאוד בפגיה על ניקיון, רחיצת ידיים, מקפידים על לבישת חלוקים וכפפות ולעיתים גם מסיכות. הצוות הרפואי בפגיה כולל רופאי ילדים ניאונטולוגים בכירים ומתמחים ברפואת פגים ויילודים, צוות של אחיות המתמחות בתחום, עובדים/ות סוציאליים/ות וצוות של פיזיותרפיסטים.[20]
יש הרבה וריאציות למקורות לגבי משקל הלידה מסביב לעולם, שיעור מספר התינוקות הנולדים במשקל נמוך הוא כ־20,000,000 אך נתון זה אינו מדויק זאת משום שבהרבה מקומות לא שוקלים את היילודים בלידה. משקל היילוד מהווה אינדיקציה לבריאות האם והתינוק.[21] על פי נתונים משנת 2013 ל־22 מיליון תינוקות היה משקל נמוך בלידה המהווים 16% מכלל התינוקות שנולדו. בדרום אסיה ישנו השיעור הגבוהה ביותר של תינוקות שלא נשקלו בלידתם שיעור של כ־66%, כמו כן, בעלי אחוז הגבוהה ביותר ברחבי העולם ללידת יילודים במשקל נמוך כ־28%.[22] הבאים בתור מערב ומרכז אפריקה וכל שאר המדינות המתפתחות שלהן 14% של לידת תינוקות במשקל נמוך. יותר מ־96.5% מהתינוקות הנולדים במשקל נמוך נולדים במדינות מתפתחות ברחבי העולם.[23] משום שהטיפול בתינוקות שכאלה דורש טיפול מיוחד הכרוך בעלויות רבות הדבר יכול להוות נטל כלכלי על קהילות מסוימות ברחבי העולם.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.