חלוקה מנהלית של האימפריה הרוסית
רשימת ערכים מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
רשימת ערכים מוויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית
החלוקה המנהלית של האימפריה הרוסית התבססה על הרפורמה הניהולית שבוצע על ידי פיוטר הגדול בתחילת המאה ה-18. במהלך רפורמה זו, בוטלה החלוקה הקודמת והוקמו 8 גוברניות (פלכים). בראש כל גוברנייה הועמד מושל (גוברנטור). חלוקה זו עברה מספר שינויים, בייחוד לאחר מותו, כאשר הפרובינציות שהוקמו ב-1719 בוטלו ב-1775 ועוד.
![]() |
ראו גם – היסטוריה של החלוקה המנהלית של רוסיה |
בשנת 1914 כללה האימפריה הרוסית מבחינה מנהלית את היחידות הבאות:
עם פירוק האימפריה הרוסית לאחר מהפכת אוקטובר, הממשל החדש ביטל את תפקיד המושל ובמקום כל המערכת הפקידותית הוקמו וועדות גוברניות שנבחרו באספות המועצות של הגוברנייה. שטחים לא מבוטלים הועברו למדינות חדשות (פולין, פינלנד, ליטא, לטביה ואסטוניה). כמו כן, החל תהליך של פיצול הגוברניות הגדולות ליחידות מנהליות קטנות יותר. במהלך השנים 1923–1929 החלוקה לגוברניות בוטלה בהדרגה והונהגה חלוקה מנהלית דומה לזו של רוסיה הנוכחית.
בראש הגוברנייה עמד מושל (ברוסית: Губернатор, גוברנטור). הוא היה אחראי על שמירת זכויות השלטון, יישום החוקים והנחיות הקיסר והנחיות השלטון המרכזי מסנקט פטרבורג. היקף הסמכויות לא היה אחיד בכל הגוברניות. הסמכויות היו תלויות ביישום של רפורמה משפטית בגוברנייה. בחלק מהגוברניות המושל לא היה קשור למערכת המשפטית. בגוברניות בהם בוצע רפורמה משפטית של שנת 1889 הוא היה יכול לשבת בתור שופט בבית משפט הגוברני.
סמכויות המושל הורחבו על ידי שלושה צווי יסוד:
לעומת זאת, הנחיות שפורסמו בשנת 1890 בהקשר ליחסי העבודה בין המושל ומפקדי הצבא באזור נתנו לנציגי הצבא עצמאות גדולה. המושל היה יושב ראש של מספר מוסדות וועדות שניהלו את חיי התושבים המקומיים.
בהתאם למצב בשנת 1914.
מס' | שם הגוברנייה | בירה | שם בשפת המקור | אוכלוסייה נכון לשנת 1897 | שטח קמ"ר | הערות |
1 | ארכנגלסקיה | ארכנגלסק | Архангельская губерния | 376,000 (1903) | 842,531 | פוצלה למספר יחידות. רוב השטח מהווה מחוז ארכנגלסק של היום |
2 | אסטרחנסקיה | אסטרחן | Астраханская губерния | 1,000,000 | 227,595 | מחוז אסטרחן של היום |
3 | בקינסקיה | באקו | Бакинская губерния | 827,000 | 39,100 | חלק מזרחי של אזרבייג'ן של היום |
4 | בסארבסקיה | קישינב | Бессарабская губерния | 1,935,000 | 44,399 | רוב שטח מולדובה של היום |
5 | וילנסקיה | וילנה | Виленская губерния | 1,591,000 | 44,190 | ברובה בשטח ליטא של היום וחלקה בבלארוס |
6 | ויטבסקיה | ויטבסק | Витебская губерния | 1,490,000 | 46,379 | בשטח של בלארוס ומזרח לטביה של היום |
7 | ולדימירסקיה | ולדימיר | Владимирская губерния | 1,515,000 | 51,398 | פוצלה למספר יחידות |
8 | וולוגודסקיה | וולוגדה | Вологодская губерния | 1,493,000 | 402,112 | רוב השטח במחוז וולוגדה של היום |
9 | וולינסקיה | ז'יטומיר | Волынская губерния | 3,501,000 (1906) | 71,736 | באוקראינה של היום |
10 | וורונז'סקיה | וורונז' | Воронежская губерния | 3,023,000 | 65,892 | מחוז וורונז' של היום |
11 | ויאטסקיה | וויאטקה | Вятская губерния | 3,030,000 | 13,150 | רוב השטח במחוז קירוב של היום |
12 | גרודננסקיה | הורדנה | Гродненская губерния | 1,632,000 (1901) | 44,700 | רוב השטח בבלארוס של היום, היתר - בפולין |
13 | יקטרינוסלבסקיה | יקטרינוסלאב | Екатеринославская губерния | 2,113,000 | 66,844 | באוקראינה של היום |
14 | יליזבטפולסקיה | יליזבטפול | Елизаветпольская губерния | 878,400 | 44,146 | בשטח של אזרבייג'ן של היום |
15 | יניסייסקיה | קרסנויארסק | Енисейская губерния | 570,100 | 2,653,908 | שטח של מחוז קרסנוירסק |
16 | אירקוטסקיה | אירקוטסק | Иркутская губерния | 514,000 | 796,948 | שטח של מחוז אירקוטסק |
17 | קאזאנסקיה | קאזאן | Казанская губерния | 2,170,000 | 67,184 | שטח של טטרסטן |
18 | קאלוז'סקיה | קלוגה | Калужская губерния | 1,133,000 | 32,639 | מחוז קלוגה של היום |
19 | קייבסקיה | קייב | Киевская губерния | 3,560,000 | 53,760 | בשטח אוקראינה |
20 | קובנסקיה | קובנו | Ковенская губерния | 1,639,000 | 40,641 | ברובה הגדול בשטח ליטא דהיום עם חלקיה הקטנים יותר בבלארוס ובלטביה |
21 | קוסטרומסקיה | קוסטרומה | Костромская губерния | 1,429,000 | 83,996 | מחוז קוסטרומה של היום |
22 | קורלנדסקיה | ילגבה | Курляндская губерния | 674,000 | 27,290 | בשטח לטביה |
23 | קורסקיה | קורסק | Курская губерния | 3,256,000 (1914) | 46,455 | מחוז קורסק של היום |
24 | קוטאיסקיה | כותאיסי | Кутаисская губерния | 914,000 | 31,113 | בשטח גאורגיה |
25 | ליפלנדסקיה | ריגה | Лифляндская губерния | 1,310,000 | 47,030 | הצפון בשטח אסטוניה, הדרום בשטח לטביה |
26 | מינסקיה | מינסק | Минская губерния | 2,540,000 | 91,213 | בשטח בלארוס |
27 | מוגילובסקיה | מוגילב | Могилёвская губерния | 1,687,000 | 50,560 | בשטח בלארוס |
28 | מוסקובסקיה | מוסקבה | Московская губерния | 2,433,000 | 35,083 | מחוז מוסקבה של היום |
29 | ניז'גורודסקיה | ניז'ני נובגורוד | Нижегородская губерния | 1,584,000 | 51,252 | מחוז ניז'ני נובגורוד של היום |
30 | נובגורודסקיה | נובגורוד | Новгородская губерния | 1,367,000 | 121,000 | מחוז נובגורוד של היום |
31 | אולונצקיה | פטרוזבודסק | Олонецкая губерния | 364,000 | 137,914 | בשטח קרליה |
32 | אורנבורגסקיה | אורנבורג | Оренбургская губерния | 1,600,000 | 200,052 | מחוז אורנבורג של היום |
33 | אורלובסקיה | אוריול | Орловская губерния | 2,034,000 | 49,268 | מחוז אוריול של היום |
34 | פנזנסקיה | פנזה | Пензенская губерния | 1,470,00 | 40,955 | מחוז פנזה של היום |
35 | פרמסקיה | פרם | Пермская губерния | 2,994,000 | 33,052 | מחוז פרם של היום |
36 | פודולסקיה | קמניץ-פודולסקי | Подольская губерния | 3,018,000 | 42,000 | בשטח אוקראינה |
37 | פולטבסקיה | פולטבה | Полтавская губерния | 2,779,000 | 49,894 | בשטח אוקראינה |
38 | פסקובסקיה | פסקוב | Псковская губерния | 1,122,000 | 44,211 | מחוז פסקוב של היום |
39 | ריאזנסקיה | ריאזן | Рязанская губерния | 1,802,000 | 36,992 | מחוז ריאזאן של היום |
40 | סמרסקיה | סמרה | Самарская губерния | 2,715,000 | 164,056 | מחוז סמרה של היום |
41 | סנקט-פטרסבורגסקיה | סנקט פטרבורג | Санкт-Петербургская губерния | 2,108,000 | 47,043 | מחוז לנינגרד של היום |
42 | סראטובסקיה | סראטוב | Саратовская губерния | 2,406,000 | 8289,092 | מחוז סראטוב של היום |
43 | סימבירסקיה | אוליאנובסק | Симбирская губерния | 1,528,000 | 49,500 | מחוז אוליאנובסק של היום |
44 | סמולנסקיה | סמולנסק | Смоленская губерния | 1,525,000 | 59,054 | מחוז סמולנסק של היום |
45 | סטברופולסקיה | סטברופול | Ставропольская губерния | 873,000 | 60,600 | מחוז סטברופול של היום |
46 | טבריצ'סקיה | סימפרופול | Таврическая губерния | 1,448,000 | 63,663 | בשטח אוקראינה |
47 | טמבובסקיה | טמבוב | Тамбовская губерния | 2,684,030 | 70,213 | מחוז טמבוב של היום |
48 | טברסקיה | טבר | Тверская губерния | 1,769,000 | 68,204 | מחוז טבר של היום |
49 | טיפליסקיה | טביליסי | Тифлисская губерния | 1,051,000 | 44,607 | בשטח גאורגיה |
50 | טובולסקיה | טובולסק | Тобольская губерния | 1,433,000 | 1,385,000 | מחוז טיומן של היום |
51 | טומסקיה | טומסק | Томская губерния | 1,928,000 | 847,328 | מחוז טומסק של היום |
52 | טולסקיה | טולה | Тульская губерния | 1,662,000 | 32,882 | מחוז טולה של היום |
53 | אופימסקיה | אופה | Уфимская губерния | 2,567,000 | 122,005 | בשקיריה |
54 | חרקובסקיה | חרקוב | Харьковская губерния | 2,919,000 | 54,493 | בשטח אוקראינה |
55 | חרסונסקיה | חרסון | Херсонская губерния | 3,215,000 | 75,805 | בשטח אוקראינה |
56 | צ'רניגובסקיה | צ'רניגוב | Черниговская губерния | 2,693,000 (1905) | 53,918 | בשטח אוקראינה |
57 | צ'רנומורסקיה | נובורוסיסק | Черноморская губерния | 57,500 | 7,346 | חלק של מחוז סטברופול |
58 | אריוונסקיה | ירוואן | Эриванская губерния | 830,000 | 27,830 | בשטח של ארמניה |
59 | אסטלנדסקיה | טאלין | Эстляндская губерния | 449,400 (1905) | 20,247 | בשטח של אסטוניה |
60 | יארוסלבסקיה | ירוסלבל | Ярославская губерния | 1,167,000 (1905) | 35,615 | מחוז ירוסלבל של היום |
ב-1914 היו באימפריה הרוסית 21 אובלסטים.
בדרך כלל גנרל-גוברנטורסטבו כלל בתוכו מספר יחידות מנהליות (גוברניות ואובלסטי) הנמצאות באזור הגבול. בראש כל יחידה זו עמד גוברנטור (מושל) שהיה אחראי על הניהול. גנרל-גוברנטור היה מנהל אזרחי וצבאי כולל של האזור ובאחריותו היה גם ביצוע בקרה ותאום של פעילות גוברנטורים (מושלים) בכל יחידה מנהלית.
בנוסף לכך היו 2 יחידות מיוחדות - גנרל-גוברנטורסטבו של סנקט פטרסבורג וגנרל-גוברנטורסטבו של מוסקבה. הן כללו גוברנייה בודדת וגנרל-גוברנטור היה גם מושל הגוברנייה. בהתאם לכך, במוסקבה וסנקט פטרבורג הניהול האזרחי והצבאי היו מרוכזים בידי אדם אחד.
ערים שהיו כפופות לשר הפנים ולא היו חלק של גוברנייה או אובלסט.
הגוברניות (פלכים) נחלקו ליחידות משנה (נפות) שנקראו אוייזד[1] (ברוסית: уезд, ברבים: уезды; ביידיש: אוּיעזד). האוייזדים היוו למעשה יחידות מנהליות, משפטיות ופסקליות ברמת החלוקה המנהלית הנמוכה. המרכז של האוייזד התמקם ב"עיר של אוייזד" (уездный город) ששימשה כמקום מושבם של מוסדות שלטון מקומיים לרבות האיספרבניק.