Uraljoen sivujoki Venäjällä From Wikipedia, the free encyclopedia
Sakmara (ven. Сакмара) on Uraljokeen oikealta puolelta Orenburgissa yhtyvä sivujoki, jonka valuma-alue sijaitsee Uralvuoriston eteläpuolella vuoristossa ja arolla.[2]
Sakmara ven. Сакмара |
|
---|---|
![]() Näkymä Sakmaran yläjuoksulla elokuussa 2008 |
|
Alkulähde |
Etelä-Ural [lower-alpha 1] |
Laskupaikka |
Uraljoki (Orenburg) |
Maat | Venäjä |
Pituus | 798 [1][2] km |
Alkulähteen korkeus | noin 800 [lower-alpha 2] m |
Virtaama | 144 [2] m³/s |
Valuma-alue | 30200 [1][2] km² |
![]() Uraljoen valuma-alue (keltainen) ja Sakmara-joki sen keskijuoksulla |
Eräs cisuralin geologinen alakausi (engl. sakmarian) permikaudella on nimetty joen mukaan.
Joen pääuoman lähteet sijaitsee Uralvuoriston eteläosissa Baškortostanissa Uraltaun vuoristoharjanteen länsirinteillä Magnitogorskin korkeudella ja se virtaa 798 kilometriä ennen kuin se yhtyy Orenburgissa Uraljokeen 1 286 kilometriä [1] ennen sen Kaspianmerellä sijaitsevaa suistoa. Joki seuraa aluksi Uraltaun vuoristoharjannetta etelään, missä se putoaa laajaan laaksoon ja kääntyy Kuvandykissa kohti länttä. Tämän jälkeen joki mutkittelee 150 kilometriä [lower-alpha 3] tulvauomassaan.[2]
Joen lähteet sijaitsevat noin 800 metrin korkeudessa ja joen yhtymäkohta Uraljoella 83 metrin korkeudella. Joelle tulee korkeuseroa 717 metriä ja joen kaltevuus on siten 0,90 m/km [lower-alpha 4]. Joki on alajuoksulla vesiliikenteelle sopiva.[2]
Sakmara ja sen sivujoet muodostavat yhdessä 30 200 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen. Taulukossa on lueteltu suurimmat sivujoet (osa tiedoista puuttuvat):
yhtyy Sakmaraan (km suusta) |
nimi | nimi (ven. ) |
pituus (km) |
valuma-alue (km²) |
lähde |
---|---|---|---|---|---|
32 | Srednie Kargalka | Средние Каргалка | 334 | 334 | 1 |
40 | Kargalka | Каргалка | 74 | 626 | 1 |
91 | Tšebenjka | Чебенька | 62 | 633 | 1 |
59 | Salmyš | Салмыш | 193 | 7340 | 1 |
182 | Tšebenjka | Чебенька | 42 | 448 | 1 |
220 | Bolšoi Ik | Большой Ик | 341 | 7670 | 1 |
253 | Kasmarka | Касмарка | 123 | 1430 | 1 |
348 | Kuruil | Куруил | 56 | 468 | 1 |
386 | Kuratšanka | Курачанка (Кураган) | 71 | 794 | 1 |
472 | Urman-Zilair | Зилаир (Урман-Зилаир) | 158 | 1210 | 1 |
546 | Barakal | Баракал | 76 | 432 | 1 |
584 | Jaman-Zilair | Зилаир (Яман-Зилаир, Крепостной Зилаир) | 100 | 897 | 1 |
Lähteet: 1 = [1]
Uralvuoriston eteläosat kuuluvat jo mannermaiseen ilmastovyöhykkeeseen, missä etelässä olevan puoliaavikon vaikutus alkaa vaikuttamaan sateiden esiintymisiin. Alue on aroa, joten kesän sateet ovat vähäisiä. Vuoristo saa kuitenkin lännestä Atlantilta ajoittain sateita ja etenkin talvella valuma-alueelle kertyy lunta. Joen valuma-alueen eteläosissa ovat vuotuiset sademäärät 400 millimetriä ja pohjoisosissa 700 millimetriä. Kun lumet sulavat ja jäät lähtevät keväällä huhtikuun aikana, syntyy niistä melkoinen tulva. Joen vedenpinnat nousevat rajusti ja etenkin alajuoksun alangolla joen leviää kauaksi sen alkuperäisen uomasta. Tulvat laskevat viimeistään kesäkuussa, jolloin alkaa vähävetinen kausi. Heinäkuun keskilämpötilat ovat etelässä 20 °C ja pohjoisessa 17 °C. Joet ovat matalalla myös talvet ja ne jäätyvät marraskuussa. Joen virtaama on keskimäärin (MQ) 144 m³/s kohdassa, joka on 55 kilometriä joen yhtymäkohdasta. Sakmaran virtaama lisää merkittävästi myös Uraljoen virtaamaa.[2][3][4]
Vuonna 1154 julkaistussa arabialaisen maantieteilijän Al-Idrisin teksteissä joen nimi kirjoitettiin Magra. Hän mainitsi joelta löytyvät arvokkaita kiviä.[3]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.