putkilokasvilaji From Wikipedia, the free encyclopedia
Metsätähti (Lysimachia europaea, syn. Trientalis europaea)[1][2] on monivuotinen metsän pohjakerroksen ruohovartinen ja valkokukkainen kasvi. Nykyisin se luokitellaan kuuluvaksi alpien (Lysimachia) sukuun, esikkokasvien (Primulaceae) heimoon; aiemmin se luokiteltiin metsätähtien (Trientalis) sukuun ja myrsikkikasvien (Myrsinaceae) heimoon.[3][4]
Metsätähti | |
---|---|
![]() |
|
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
Kunta: | Kasvit Plantae |
Alakunta: | Putkilokasvit Tracheobionta |
Kaari: | Siemenkasvit Spermatophyta |
Alakaari: | Koppisiemeniset Magnoliophytina |
Luokka: | Kaksisirkkaiset Magnoliopsida |
Lahko: | Ericales |
Heimo: | Esikkokasvit Primulaceae |
Suku: | Alvet Lysimachia |
Laji: | europaea |
Kaksiosainen nimi | |
Lysimachia europaea |
|
Synonyymit | |
|
|
Katso myös | |
Metsätähti on Ruotsin Värmlannin maakuntakukka.[5]
Metsätähti kasvattaa hennon, 5–20 cm korkean, kaljun ja useimmiten haarattoman varren. Kasvin juurakko on hoikka ja suikerteleva, ja jopa 2–3 m pituiset maarönsyt, joiden avulla kasvi leviää, voivat muodostaa laajoja kasvustoja. Lehdet ovat lähes ruodittomia ja suikeita tai puikeita, yleensä ruskeanvihreitä. Varren keskivaiheilla olevat suuremmat lehdet ovat ruusukkeena, alemmat pienet lehdet ovat kierteisesti ruusukkeen alla tai puuttuvat kokonaan.[6][7]
Valkoisia tai joskus vaaleanpunaisia, ratasmaisia kukkia on tavallisesti yksi tai kaksi, ja ne sijaitsevat yksittäin lehtihangoissa. Kukat ovat pitkä- ja hentoperäisiä. Teriö on 11–19 mm ja yleensä 5–9-, tavallisimmin seitsemänliuskainen.[8] Heteitä on seitsemän. Emiö on yhdislehtinen ja yksiluottinen. Verhiön teräväkärkiset kapeat liuskat ovat monesti punertavia.[6][7]
Metsätähti kukkii Suomessa touko-heinäkuussa. Kukissa käy kuitenkin vain niukasti pölyttäjiä, mutta kasvullinen lisääntyminen on tehokasta. Yhdessä metsätähtiyksilössä on jopa 2–3 metrin mittaisia rönsyjä, joiden avulla kasvi leviää. Yksi metsätähden harvoista pölyttäjistä on Melanostoma mellinum -niminen kukkakärpänen.[6]
Metsätähden hedelmä on pieni, pallomainen, siniharmaa, verkkokuvioinen ja liuskaisesti avautuva kota. Läheltä katsottuna se muistuttaa suuresti pienikokoista jalkapalloa.[9][10][6][7]
Erikoisen, seitsenterälehtisen kukkansa takia metsätähti on tunnettu Suomessa myös nimellä seitsentähti. Kasveilla seitsemän on erittäin harvinainen kukkalehtien määrä.[10] Suomalaiset ovat antaneet myös monia muita nimiä metsätähdelle, joista yleisimpiä ovat aamutähti, tähtikukka ja päivänkämmen.[6]
Metsätähteä tavataan yleisenä koko Pohjois- ja Keski-Euroopassa. Sitä esiintyy Karpaateille, Alpeille, Ranskan itäosiin asti sekä Britteinsaarilla, koko Fennoskandiassa ja Islannissa. Levinneisyysalue ulottuu idän suuntaan läpi Venäjän ja Siperian Japaniin saakka, sekä edelleen Alaskan ja Kanadan läpi Kalliovuorille Yhdysvaltain pohjoisrajan tienoille. Etelämpänä ja idempänä Pohjois-Amerikassa esiintyy lähilajeja. Pohjois-Amerikan ja Tyynenmeren alueen metsätähdet kuuluvat alalajiin arctica, Euroopan ja Siperian metsätähdet alalajiin europaea.[11] Suomessa metsätähti on hyvin yleinen koko maassa.[12] Se on yksi Suomen runsaslukuisimmista kasveista.[10][7]
Metsätähti kasvaa monenlaisissa metsissä kuivista kangasmetsistä rämeille, mutta yleisimmin kosteahkoissa kangasmetsissä. Sitä tavataan myös metsäniityillä, pientareilla ja puurajan yläpuolella tunturikankailla.[9][5]