From Wikipedia, the free encyclopedia
Kaarle Juhana Werkko (vuoteen 1877 Karl Johan Wickström; 18. toukokuuta 1850 Helsinki – 9. tammikuuta 1926 Helsinki) oli suomalainen koulu- ja raittiusmies.[1]
Werkon vanhemmat olivat räätäliammattikunnan vanhin Johan Olaf Wickström ja Helena Margareta Forsman. Hän valmistui opettajaksi Jyväskylässä 1873 ja toimi sitten opettajana Huittisissa, Tuusulassa ja Turussa. Helsingissä hän johti vuodesta 1896 vuoteen 1916 sinne perustamaansa esi-, pikku- ja kiertokouluseminaaria. Hän kirjoitti ja toimitti kouluasioista useita teoksia ja vuodesta 1905 aikakauskirjaa Alempi kansakouluopetus. Hän myös perusti ja johti alan opettajien ja harrastajien yhdistyksiä sekä toimitti 1893–94 matrikkelin Suomen kansakouluista ja kansanopistoista ja 1909 Suomen pikku- ja kiertokouluista.
Werkko teki aloitteen Suomen Opettajayhdistyksen perustamiseksi ja toimi sen puheenjohtajana 1893–1896. Hän sai myös aikaan kansakoululaisten kesäsiirtolatoiminnan aloittamisen. Kansanopistojen asiaa Werkko edisti muun muassa julkaisemalla jo vuonna 1881 teoksen Pohjoismaiden kansanopistoista ja niiden perustamisesta Suomeen. Kirjastoasioista hän puolestaan laati vuonna 1879 teoksen Tietoja ja mietteitä Suomen kansa- ja lastenkirjastoista.
Raittiusmiehenä Werkko perusti sekä yhdistyksiä, kuten Opettajain terveys- ja raittiusyhdistyksen 1890, julkaisi Suomen Raittius -lehteä 1883-85, toimi Raittiuden Ystävät -seuran sihteerinä 1889–1898 ja teki vuonna 1883 aloitteen yleisten raittiuskokousten pitämiseksi. Werkko oli ensimmäisiä lasten parissa Suomessa raittiustyötä tehneitä henkilöitä. Huomattavin hänen raittiuteen liittyvistä julkaisuistaan on vuonna 1904 ilmestynyt teos Raittiusriennoista Suomessa 1854-84.
Werkon puoliso vuodesta 1881 oli Lydia Eunice Enebäck. Heidän poikansa oli professori ja kriminologi Veli Verkko.