putkilokasvilaji From Wikipedia, the free encyclopedia
Euroopanlehtikuusi (Larix decidua) on lehtikuusiin kuuluva puu.
Euroopanlehtikuusi | |
---|---|
Uhanalaisuusluokitus | |
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
Kunta: | Kasvit Plantae |
Alakunta: | Putkilokasvit Tracheobionta |
Kaari: | Siemenkasvit Spermatophyta |
Alakaari: | Havupuut Pinophytina |
Luokka: | Havupuut Pinopsida |
Lahko: | Pinales |
Heimo: | Mäntykasvit Pinaceae |
Suku: | Lehtikuuset Larix |
Laji: | decidua |
Kaksiosainen nimi | |
Larix decidua |
|
Katso myös | |
|
Puu kasvaa 10–25 metriä korkeaksi.[2] Runko saattaa usein olla mutkainen. Suomen korkein euroopanlehtikuusi, jonka läpimitta 69-vuotiaana oli 74 cm ja korkeus 32,6 metriä, kasvoi Punkaharjulla. Nykyään puu on yli 46 metriä korkea ja läpimitaltaan lähes metrin.[3] Avoimella paikalla kasvaessaan euroopanlehtikuuselle tulee leveämpi latvus kuin siperianlehtikuuselle.
Puun emikukinnot ovat väriltään purppuranpunaisia ja hedekukinnot puolestaan ovat keltaisia. Käpyjä euroopanlehtikuusi alkaa tuottaa vasta 20-vuotiaana.[3] Ne kehittyvät kesän aikana. Ne ovat pitkänomaisia 50–60-suomuisia. Peitinsuomujen kärjet näkyvät käpysuomujen välistä ainakin kävyn tyviosassa. [2]
Euroopanlehtikuusi risteytyy helposti muiden suvun lajien kanssa. Tunnettuja risteymiä ovat henrinlehtikuusi (Larix × marschlinsii) ja surulehtikuusi (Larix × pendula).
Euroopanlehtikuusi on kotoisin Keski-Euroopan vuoristoista Alpeilta Karpaateille. Vuoristoalueiden lisäksi esimerkiksi Puolassa laji viihtyy myös alavammilla mailla.[3]
Suomessa euroopanlehtikuusta on kasvatettu kartanoiden puistoissa 1700-luvulta asti.[2] Keski- ja Pohjois-Euroopassa sitä käytetään paljon metsäpuuna, mutta Suomessa käytetympi lehtikuusilaji on kuitenkin siperianlehtikuusi. Täällä euroopanlehtikuusta käytetään lähinnä koristepuuna.
Maaperäksi kelpaa niin hiekka-, moreeni- kuin savimaakin.[2] Soistuneilla paikoilla puu ei viihdy.[3] Kasvupaikan on oltava valoisa.[2]
Suomessa kasvaneissa puissa on yleisesti esiintynyt lehtikuusensyöpää. Tuhoja ovat aiheuttaneet myös myyrät, tukkimiehentäi, lehtikuusenkoi ja -pistiäinen.[3]