![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/Outline_Map_of_Novgorod_Oblast.svg/langfi-640px-Outline_Map_of_Novgorod_Oblast.svg.png&w=640&q=50)
Zaitsevo
From Wikipedia, the free encyclopedia
Zaitsevo (ven. Зайцево) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Kresttsyn piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Moskovan ja Pietarin välisen M10-valtatien varrella 30 kilometriä Kresttsystä luoteeseen. Kylässä on reilut 400 ja kunnassa noin 750 asukasta (vuonna 2011).[1]
Zaitsevo Зайцево |
|
---|---|
![]() ![]() Zaitsevo |
|
Koordinaatit: 58°22′0″N, 32°4′8″E |
|
Valtio | Venäjä |
Subjekti | Novgorodin alue |
Piiri | Kresttsy |
Hallinto | |
– Asutustyyppi | kunta |
Pinta-ala | |
– Kokonaispinta-ala | 613,94 km² |
Väkiluku (2011) | 750 |
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |
Zaitsevon kunnan pinta-ala on 613,94 neliökilometriä. Pinta-alasta 79 % on metsää ja 2,3 % maatalousmaata. Seudun jokia ovat Rabotka, Niša, Majata, Hvoštšenka ja Verkasenka. Suojelukohteita ovat Itä-Ilmajärven rauhoitusalue Sinetsinlahden rannalla sekä jääkauden muovaama Lytšenkan luonnonmuistomerkki.[1]
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 26 kylää: Dobrosti, pohjoinen Gorka, eteläinen Gorka, Govorovo, Gverstjanka, Hotoli, Hutor Pavlovo, pohjoinen Kamenka, eteläinen Kamenka, Knjaži Bor, Kuševery, Lipovaja Gora, Lošnja, Merljugino, Nemyly, Ostašovo, Ozerki, Pervomaiskoje, Podlitovje, Pogorelka, Terebuška, Tuholja, Verkasje, Žadinovo, Zadnevo ja Žaruha. Viidenkymmenen–sadan asukkaan kyliä ovat Hotoli ja Dobrosti. Kahdessa kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.[1]
Zaitsevon lähellä sijainnut Tuholjan pogosta on syntynyt 1700-luvulla. Ajan mittaan Zaitsevon kylästä tuli sekä pogostan että myöhemmin perustetun volostin keskus. Vuonna 1926 perustettiin Novgorodin ja Mstan piireihin kuulunut Zaitsevon kyläneuvosto. Vuonna 1965 se liitettiin Kresttsyn piiriin, ja vuonna 1976 siihen yhdistettiin Verkasjen kyläneuvosto. Vuonna 2005 perustettuun Zaitsevon kuntaan liitettiin myös Dobrostin kyläneuvosto.[2]
Kylistä on linja-autoyhteydet Kresttsyyn. Zaitsevon kautta kulkee myös kaukovuoroja. Tärkeimmät työnantajat ovat maa- ja metsätalous (18,2 %), opetusala (13,3 %) sekä terveydenhuolto ja sosiaalipalvelut (12,1 %). Kunnassa toimii kuusi yksityistä maatilaa ja kaksi sahalaitosta. Työvoimasta 44 % työskentelee kunnan ulkopuolella. Zaitsevossa on lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, posti ja ensiapuasema.[1]
Seudun nähtävyyksiin kuuluvat muinaiset hautapaikat, Zaitsevon kirkko[1] (nykyinen kulttuuritalo[2]), Spiridonovin talo Dobrostin kylässä sekä toisen maailmansodan muistomerkit[1].