From Wikipedia, the free encyclopedia
Walter Gilbert (s. 21. maaliskuuta 1932 Boston, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen biokemisti, fyysikko ja molekyylibiologian pioneeri. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1980 DNA:n ja geenien rakenteen tutkimisesta. Gilbert jakoi palkinnon Paul Bergin ja Frederick Sangerin kanssa.[1]
Walter Gilbert | |
---|---|
![]() |
|
Henkilötiedot | |
Syntynyt | 21. maaliskuuta 1932 Boston, Yhdysvallat |
Kansalaisuus |
![]() |
Koulutus ja ura | |
Tutkinnot |
Harvardin yliopisto Cambridgen yliopisto |
Väitöstyön ohjaaja | Abdus Salam |
Instituutti | Harvardin yliopisto |
Oppilaat | Gerald Guralnik |
Tutkimusalue | Biokemia, fysiikka |
Tunnetut työt | DNA-tutkimus |
Palkinnot |
![]() |
Gilbertin molemmat vanhemmat olivat syntyneet ukrainanjuutalaisille siirtolaisille.[2] Gilbert opiskeli Harvardin ja Cambridgen yliopistoissa. Myöhemmin hän palasi Harvardiin. Yhdessä Allan Maxamin kanssa Gilbert kehitti uuden tavan DNA:n sekvensointiin.
Vuonna 1979 Gilbert sai yhdessä Sangerin kanssa Columbian yliopiston myöntämän Louisa Gross Horwitz -palkinnon. Gilbert esitti ensimmäisenä teorian RNA-maailmaa ensimmäisenä elämänmuotona. Samaa teoriaa ehdotti myös Carl Woese vuonna 1967.
Gilbert oli myös yksi Biogen-yhtiön perustajista ja toimi sen ensimmäisenä johtokunnan puheenjohtajana vuosina 1981–1984. Tieteellisen työn ja liike-elämän yhdistäminen oli vaikeaa; Harvard vaati Gilbertiä valitsemaan yrityksen ja yliopiston välillä. Gilbert valitsi yrityksen, mutta sen rahoittajat valittivat hänen käyttäytyvän kuin yrityksen pääoma olisi tutkimusapuraha. 1984 Gilbert jätti yrityksen ja palasi Harvardiin.[3]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.