![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dc/Chukotko-Kamchatkan_map.svg/langfi-640px-Chukotko-Kamchatkan_map.svg.png&w=640&q=50)
Tšuktšilaiset kielet
From Wikipedia, the free encyclopedia
Tšuktšilaiset kielet (joskus myös luoravetlaaniset tai tšuktšilais-korjakkilaiset kielet) on kamtšatkalaisten kielten ohella toinen tšuktšilais-kamtšatkalaisen kielikunnan haaroista. Sen kieliä puhutaan kahdella Venäjän kaukoidän autonomisella alueella, Tšukotkassa ja Kamtšatkassa. Venäjän väestönlaskennan 2010 mukaan tšuktšilaisilla kielillä on jäljellä noin 7 000 puhujaa, joista suurin osa, noin 5 095, puhuu tšuktšia. Jäljelle jäävistä noin 1 665 puhuu korjakkia, ja loput alutoria sekä kerekkiä. Tšuktšilaisten etninen väkiluku on kuitenkin noin 25 000.[1] Unesco on määritellyt kaikki tšuktšilaiskielet uhanalaisiksi kieliksi.[2]
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dc/Chukotko-Kamchatkan_map.svg/320px-Chukotko-Kamchatkan_map.svg.png)
Venäjän väestönlaskenta 2021, joka ajoittuu loppuvuodelle 2021,[3] tulee antamaan tuoretta tietoa myös tšuktšilaisten kielten ja kansojen nykytilasta.
Tšuktšilaisten ja kamtšatkalaisten kielten sukulaisuus on kyseenalaistettu. Joidenkin tutkijoiden mielestä kieliryhmät muodostavat tšuktšilais-kamtšatkalaisen kielikunnan, mutta toisten mielestä samankaltaisuus johtuu kielikontakteista.[4]
Tšuktšilaisista kielistä vain tšuktšilla ja korjakilla on kirjoitettu kieli, joka sekin perustuu venäjän kyrilliseen kirjaimistoon.