From Wikipedia, the free encyclopedia
Suojastus on rautatieliikenteessä toimintojen ja turvalaitteiden kokonaisuus, jolla varmistetaan asetinlaitteen kulkutie-ehtoja vastaavat suojastusehdot liikennepaikkojen välisellä rataosuudella. Suojastetulla radalla tarkoitetaan rataa, jolla raiteiden vapaana oloa valvotaan teknisesti ja junien kulkua ohjataan näkyvillä opastimilla.[1]
![]() Seis |
![]() Aja, odota seis |
![]() Aja |
Suomessa käytettävä suojastusopastin. |
Suojastus on joko rakennettu liikennepaikkojen asetinlaitteisiin tai se on toteutettu asetinlaitteista erillään olevalla suojastusjärjestelmällä. Suojastusjärjestelmä ohjaa suojavälien opastimia, suojastusopastimia, itsetoimisesti raiteiden vapaana olon mukaan, ja ohjaa opastimien avulla junien peräkkäin kulkua liikennepaikkaväleillä.[1]
Suojastettu rata on jaettu liikennepaikkojen väleillä sijaitsevien opastinten avulla suojaväleihin. Yhdellä suojavälillä saa olla kerrallaan vain yksi juna.[1] Mitä tiheämpi suojastus on, sitä lähempänä toisiaan peräkkäin kulkevat junat voivat liikkua.[2] Suojavälien pituus riippuu junien jarrutuskyvystä, sillä turvallisuus vaarantuu mikäli junat kulkevat lähempänä toisiaan kuin mitä jarrutusmatka on. Suomessa lyhin suojavälin pituus on 1 200 metriä, joka on junan pysähdysmatka.[3]
Suojaväleihin jaetun radan lisäksi suojastetulla radalla voidaan tarkoittaa nk. asemavälisuojastusta, jossa koko liikennepaikkaväli toimii suojavälinä. Tällöin liikennepaikkojen välillä voi olla kerrallaan vain yksi juna.[2] Asemanvälisuojastuksessa ei liikennepaikkojen välillä ole suojastusopastimia tai muita turvalaitteita raiteiden vapaana olon valvontaa lukuun ottamatta.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.