![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/40/Countries_implicated_in_the_Panama_Papers.svg/langfi-640px-Countries_implicated_in_the_Panama_Papers.svg.png&w=640&q=50)
Panaman paperit
yli 11,5 miljoonan asiakirjan tietovuoto panamalaisesta lakiasiaintoimisto Mossack Fonsecasta, sisältävät tietoja tuhansien yritysten veroparatiiseihin sijoittamista varoista / From Wikipedia, the free encyclopedia
Panaman paperit (Panama-paperit) ovat julkisuuteen vuodettuja luottamuksellisia asiakirjoja, jotka sisältävät yksityiskohtaisia tietoja yli 214 000 offshore-yrityksestä ja niiden veroparatiiseihin sijoittamista varoista.[1][2] Tietovuoto koostuu yli 11,5 miljoonasta asiakirjasta (2,6 teratavua) lähes 40 vuoden takaa aina vuoden 2016 kevääseen asti. Asiakirjat ovat peräisin panamalaisesta lakiasiaintoimisto Mossack Fonsecasta.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/40/Countries_implicated_in_the_Panama_Papers.svg/640px-Countries_implicated_in_the_Panama_Papers.svg.png)
Asiakirjat sisältävät muun muassa offshore-yhtiöiden osakkeenomistajien henkilötietoja sekä kyseisten yhtiöiden johtajien tietoja. Asiakirjat identifioi (esimerkiksi yrityksien osakkeenomistajina ja johtajina) nykyisiä valtioiden johtajia viidestä maasta; Argentiinasta, Islannista, Saudi-Arabiasta, Ukrainasta ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista. Lisäksi asiakirjat identifioivat valtioiden viranomaisia, näiden lähisukulaisia ja läheisiä, maiden johtohenkilöitä yli 40 maasta, esimerkiksi Brasilian, Kiinan, Perun, Ranskan, Intian, Malesian, Meksikon, Pakistanin, Romanian, Venäjän, Etelä-Afrikan, Espanjan, Syyrian ja Ison-Britannian hallituksista.[1][3] Vuodetuissa asiakirjoissa on sekä valtionjohtoa, rikollisia että yksityishenkilöitä. Aineistossa on myös satoja suomalaisnimiä. Paljastuksia alettiin julkaista maailman johtavissa tiedotusvälineissä Suomen aikaa 3. huhtikuuta 2016 kello 21.00.[4]
Asiakirjat sai alun perin haltuunsa saksalainen sanomalehti Süddeutsche Zeitung vuonna 2015 nimettömästä lähteestä. Saksalaislehti on jakanut aineiston kansainvälisen tutkivien toimittajien järjestön ICIJ:n kanssa. Useat sadat toimittajat useista eri maista ovat tutkineet asiakirjoja; Suomessa tutkintaa ovat tehneet Ylen MOT ja Spotlight.[2][4]