suomalainen muusikko ja säveltäjä From Wikipedia, the free encyclopedia
Frans Oskar Merikanto (vuoteen 1882 Mattsson; 5. elokuuta 1868 Helsinki – 17. helmikuuta 1924 Oitti) oli suomalainen säveltäjä, muusikko, kapellimestari ja opettaja.
Oskar Merikanto | |
---|---|
![]() Merikanto varhain 1900-luvulla |
|
Henkilötiedot | |
Koko nimi | Frans Oskar Merikanto |
Syntynyt | 5. elokuuta 1868 Helsinki |
Kuollut | 17. helmikuuta 1924 (55 vuotta) Oitti |
Muusikko | |
Tyylilajit | länsimainen taidemusiikki |
Soittimet | urut ja piano |
![]() Nimikirjoitus |
|
[ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]
|
Ikätoveristaan Jean Sibeliuksesta poiketen Oskar Merikanto suuntautui yksinkertaisempaan ja kansanomaisempaan ilmaisuun. Hänestä tulikin yksi rakastetuimmista suomalaissäveltäjistä kansan keskuudessa, mihin vaikutti myös Merikannon kielitausta. Merikanto tunnetaan erityisesti yksinlauluistaan, kuten Pai, pai, paitaressu; Ilta tuntureilla; Oi, muistatko vielä sen virren; Kullan murunen ja Soi vienosti murheeni soitto sekä 17-vuotiaana säveltämästään pianovalssista Kesäillan valssi, op. 1.[1] Myös pianoteokset kuten Romanssi, op. 12 ja Valse lente, op. 33 ovat tunnettuja ja suosittuja. Merikanto on säveltänyt 91 yksinlaulua.
Oskar Merikannon isä Frans Ferdinand Ala-Kanto oli ammatiltaan ylikonduktööri. Oskar Merikanto sai yksityisopetusta urkuri ja säveltäjä Lauri Hämäläiseltä, kunnes Aurora Karamzinin tukemana pääsi opiskelemaan Leipzigiin vuosiksi 1887–1889. Tämän jälkeen Merikanto opiskeli Berliinissä Albert Beckerin johdolla vuosina 1890–1891. Vuonna 1892 hänet valittiin Johanneksenkirkon urkurin virkaan, missä hän toimi kuolemaansa saakka.[2] Pianistinakin Suomea kiertänyt Merikanto kävi työnsä ohella tarkastamassa kirkkoihin asennettuja urkuja ympäri Suomea ja opetti soittoa Helsingissä julkaisten myös alan oppikirjoja. Merikannon virittämistä uruista tuli aikalaiskeskustelussa eräänlainen statussymboli pitäjien välisessä kilvoittelussa.[1]
Oskar Merikanto oli perustamassa vuonna 1911 Suomalaista Oopperaa ja toimi sen ensimmäisenä kapellimestarina vuosina 1911–1922. [3] Merikannon sävellyskilpailuun lähettämä teos Pohjan neiti oli ensimmäinen suomenkielinen ooppera. [1] Hän toimi myös Päivälehden (myöhemmin Helsingin Sanomat) pitkäaikaisena musiikkikriitikkona.[2]
Merikanto sävelsi Kesäillan valssin nuoruuden mielitietylleen Sally Enrothille,[1] mutta lopulta hän solmi elinikäisen avioliiton 29. elokuuta 1892 Liisa Häyrysen (4. helmikuuta 1869 – 14. maaliskuuta 1949) kanssa. Heidän ainoa lapsensa oli säveltäjä Aarre Merikanto. Tämän poika oli puolestaan kuvanveistäjä Ukri Merikanto. Heidät on kaikki haudattu samaan hautaan Hietaniemen hautausmaalle. Haudalla on vuonna 1927 paljastettu Yrjö Liipolan toteuttama muistomerkki.[4]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.