Merihiiri
eläinlaji / From Wikipedia, the free encyclopedia
Merihiiri (Aphrodita aculeata) on monisukasmatoihin (Polychaeta) kuuluva suolaisten vesien eläinlaji, jota tavataan Pohjois-Atlantilla, Pohjanmerellä, Itämerellä ja Välimerellä. Sen ruumista peittävät tiheässä kasvavat sukaset, joiden muodostamasta "karvapeitteestä" se on saanut nimensä. Laji kuuluu antiikin Kreikan rakkauden jumalattaren Afroditen mukaan nimettyyn Aphrodita-sukuun.
Merihiiri | |
---|---|
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Eukaryootit Eucarya |
Kunta: | Eläinkunta Animalia |
Pääjakso: | Nivelmadot Annelida |
Luokka: | Monisukasmadot Polychaeta |
Lahko: | Phyllodocida |
Alalahko: | Aphroditoidea |
Heimo: | Aphroditidae |
Suku: | Aphrodita |
Laji: | aculeata |
Kaksiosainen nimi | |
Aphrodita aculeata |
|
Katso myös | |
Infobox OKNimi-testi OK |
Aikuiset merihiiret voivat kasvaa 20 cm:n mittaisiksi. Ne ovat lihansyöjiä, joiden ravinto koostuu pääosin muista monisukasmadoista, esimerkiksi Nereidae-heimon sukasjalkaisista, jotka voivat olla pituudeltaan yli kolminkertaisia merihiireen verrattuna.
Merihiiren sukasilla on erikoinen kyky loistaa eri väreissä. Normaalisti sukaset ovat väriltään punaisia, mutta valon kohdistuessa kohtisuoraan niiden akselia vasten sukaset loistavat voimakkain erivärisin raidoin. Ilmiötä pidetään hienona esimerkkinä fotoniikan luonnollisesta sovelluksesta.[1]