![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ed/Meganeura_monyi_au_Museum_de_Toulouse.jpg/640px-Meganeura_monyi_au_Museum_de_Toulouse.jpg&w=640&q=50)
Meganeura
From Wikipedia, the free encyclopedia
Meganeura monyi oli nykyisiä sudenkorentoja muistuttava, suurikokoinen hyönteinen. Sen siipiväli saattoi olla 70 senttimetriä ja ruumiin pituus 40 senttimetriä. Meganeura monyi eli myöhäisellä kivihiilikaudella noin 300 miljoonaa vuotta sitten.[2]
Meganeura | |
---|---|
![]() Meganeura monyi Toulousessa museossa. Sen siiven kärkien väli on 68 senttimetriä. |
|
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumalliset, Eucarya |
Kunta: | Eläinkunta, Animalia |
Pääjakso: | Niveljalkaiset, Arthropoda |
Alajakso: | Kuusijalkaiset, Hexapoda |
Luokka: | Hyönteiset, Insecta |
Alaluokka: | Siipikantaiset, Pterygota |
Ylälahko: | Odonatoptera |
Lahko: | †Griippikorennot Meganisoptera |
Heimo: | †Meganeuridae |
Suku: | †Meganeura |
Laji: | monyi |
Kaksiosainen nimi | |
Katso myös | |
Infobox OKNimi-testi OK |
Meganeuran suuren koon mahdollisti ilman korkea happipitoisuus: happea oli tuohon aikaan ilmasta miltei 40 prosenttia, mikä on melkein kaksi kertaa niin paljon kuin nykyisin. Samaan aikaan eli myös muita suurikokoisia hyönteisiä kuten rososiipiäisiä (Dictyoptera) ja palaeodictyopterat.[2]
Meganeuran elintapojen oletetaan olleen pitkälti samankaltaiset kuin nykyisten sudenkorentojen. Se pyydysti sen ajan suurikokoisimpia hyönteisiä ilmasta, tarttuen niihin jaloillaan. Se oli suurin saalistaja paleotsoottisella maailmankaudella kivihiilikaudelta permikaudelle, jolloin ensimmäiset matelijat ilmestyivät.[2]