From Wikipedia, the free encyclopedia
Lijepa naša domovino (”Meidän kaunis kotimaamme”) on Kroatian kansallislaulu. Se toimi vuodesta 1972 Jugoslavian federaatioon kuuluneen Kroatian sosialistisen osavaltion kansallislauluna, ja maan itsenäistyessä 1991 siitä tuli itsenäisen Kroatian kansallislaulu.
Tähän artikkeliin tai osioon ei ole merkitty lähteitä, joten tiedot kannattaa tarkistaa muista tietolähteistä. Voit auttaa Wikipediaa lisäämällä artikkeliin tarkistettavissa olevia lähteitä ja merkitsemällä ne ohjeen mukaan. |
Laulun sanoitti kroaattirunoilija Antun Mihanović. Mihanovićin runo julkaistiin nimellä ”Horvatska domovina” (”Kroatialainen kotimaa”) vuonna 1835. Laulun sävelsi sotilas Josip Runjanin vuonna 1846. Toisten lähteiden mukaan sävel on otettu Gaetano Donizettin laulusta ”Lucia di Lammermoor”.
Musiikinopettaja ja säveltäjä Vatroslav Lichtenegger sovitti laulun sen nykyiseen muotoon 1891. Samana vuonna se esitettiin ensi kertaa Kroatian kansallislaulun asemassa nimellä ”Lijepa naša” (”Meidän kaunis”). Kroatiankielisillä alueilla laulua käytettiin kansallislauluna jo Itävalta-Unkarin kaksoismonarkian aikana, ja se soitettiin niillä aina välittömästi keisarihymnin perään. Laululla oli virallinen asema myös sotienvälisenä aikana Jugoslavian kuningaskunnassa, ja saksalaismiehityksen aikana sitä käyttivät sekä fasistisen Ustaša-liikkeen johtama Kroatian valtio että sitä vastaan taistelevat partisaanit.
Vapaa käännös
Historiallisen ja poliittisen kehityksen myötä laulun sanat ovat vaihdelleet, erityisesti sen kolmannessa säkeistössä. Mihanovićin alkuperäisessä runossa rakkauden kohteena on dom (koti, kotiseutu), ei suinkaan narod (kansakunta). Säkeistö ei mainitse merta, joten Dalmatian rannikkoa ei lueta kotimaahan, ja yhdyssiteenä maailmaan toimii Tonava:
Nykyisinkin käytettävässä versiossa maan rajoiksi mainitaan meri ja Dravajoki, joten myös historiallinen Dalmatia luetaan Kroatian alueisiin. Kroaatin rakkauden kohteena on nyt hänen kansakuntansa (narod). Jokia puhutellaan, joten niistä käytetään vokatiivia.
Säkeistöstä on lisäksi kolmaskin variantti, jota käytettiin Ustaša-liikkeen hallitsemassa Kroatiassa 1940-luvulla. Siinä mainitaan maantieteellisenä rajana Drinajoki, joten Kroatiaan kuuluvaksi lasketaan siis koko nykyinen Bosnia-Hertsegovina.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.