Kylmänkukat
leinikkikasvisuku From Wikipedia, the free encyclopedia
leinikkikasvisuku From Wikipedia, the free encyclopedia
Kylmänkukat (Pulsatilla) ovat leinikkikasveihin kuuluva suku. Ne ovat läheistä sukua vuokoille (Anemone), joihin muun muassa Linné katsoi niiden kuuluvan. Kylmänkukkien noin 30 lajia ovat levinneet Pohjois-Amerikan preerioille ja Euraasian aroseuduille.[2]
Kylmänkukat | |
---|---|
![]() Pulsatilla regeliana |
|
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
Kunta: | Kasvit Plantae |
Alakunta: | Putkilokasvit Tracheobionta |
Kaari: | Siemenkasvit Spermatophyta |
Alakaari: | Koppisiemeniset Magnoliophytina |
Luokka: | Kaksisirkkaiset Magnoliopsida |
Lahko: | Ranunculales |
Heimo: | Leinikkikasvit Ranunculaceae |
Suku: |
Kylmänkukat Pulsatilla Mill.[1] |
Katso myös | |
Kylmänkukat ovat melko matalia, lähes kauttaaltaan tuuheakarvaisia ruohoja. Niiden lehdet ovat hyvin kapealiuskaiset. Suuret, nuokkuvat ja kellomaiset kukat sijaitsevat yksittäin kukkavarsissa ja ne ovat väriltään usein punavioletista tummansiniseen. Niiden terä- ja verholehdet ovat yhdistyneet pelkiksi kehälehdiksi, ja niitä on yleensä kuusi. Emiö on suurikokoinen, heteet puolestaan lyhyitä. Kukinnan jälkeen kukkaperä ja emin vartalot alkavat kasvaa huomattavasti. Siitä kehittyy koristeellinen, pitkäkarvainen siemenkota.[3] Kylmänkukat ovat kevään ensimmäisten kukkijoiden joukossa.
Suomessa kasvaa luonnonvaraisena kolme tai neljä kylmänkukkalajia ja yksi lajiristeymä.[4] Uhanalainen kangasvuokko (P. vernalis) kasvaa Etelä-Suomen kuivilla harjukankailla. Sen suuret valkoiset kukat ovat ulkopinnaltaan punertavat. Violettikukkainen hämeenkylmänkukka (P. patens) esiintyy hyvin harvinaisena Hämeenlinnan ympäristössä ja Karjalankannaksella. Kolmas laji on ketokylmänkukka (P. vulgaris), joka esiintyi aiemmin muinaistulokkaana, mutta hävisi 1930-luvulla. Se on levinnyt uudelleen 2000-luvulla luonnonvaraisena uustulokkaana Saaristomeren Öröön. Neljäs laji on mahdollisesti ahokylmänkukka eli etelänkylmänkukka (P. pratensis), joka on havaittu kahdella Saaristomeren saarella, mutta jonka havaintoja pidetään toistaiseksi epävarmoina.[4][6] Laji on saattanut levitä maahan osittain myös innokkaiden puutarhureiden siirtämänä.[7] Nykyisin kasvatetaan puutarhoissa useita lajeja, kuten lännen- eli tarhakylmänkukkaa ja vuorikylmänkukkaa (P. montana).
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.