Tallqvistin vanhemmat olivat rovasti Johan Stefan Tallqvist ja Johanna Sofia Rindell. Knut Tallqvistin vanhempi veli Josef Verner Tallqvist (1862–1960) oli Helsingin yliopiston kansantalous- ja tilastotieteen ylimääräinen professori 1920-luvulla. Perhe oli ruotsinkielinen, mutta säilyneen kirjeenvaihdon perusteella voidaan päätellä Knut Tallqvistin olleen käytännössä kaksikielinen.[1]
Tallqvist pääsi ylioppilaaksi ruotsalaisesta normaalilyseosta 1883 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1887, maisteriksi ja lisensiaatiksi 1890 ja tohtoriksi 1894. Hän opiskeli assyriologiaa 1889–1890 Leipzigissa Saksassa[2] ja teki 1893–1895 tutkimusmatkan Syyriaan, Palestiinaan ja Egyptiin.
Tallqvist toimi Helsingin yliopiston assyriologian ja seemiläisten kielten dosenttina 1891–1899, itämaiden kirjallisuuden professorina 1899–1933, historiallis-kielitieteellisen osaston dekaanina 1920–1930 sekä historiallis-kielitieteellisen laitoksen esimiehenä 1904–1935. Hän oli yliopiston filosofisen tiedekunnan promoottori 1932 ja sai Lundin yliopistonkunniatohtorin arvon 1918.
Tallqvist oli Suomen Tiedeseuran puheenjohtaja 1912–1913 ja seuran hallituksen jäsen vuodesta 1923. Hän oli Tieteellisten seurain valtuuskunnan jäsen vuodesta 1917 ja valtuuskunnan varapuheenjohtaja vuodesta 1936. Tallqvist kuului myös Suomen itämaisen seuran perustajiin ja toimi seuran puheenjohtajana 1917–1949.[3] Tallqvist oli Suomalais-ugrilaisen seuran ja Royal Asiatic Society of Great Britain and Ireland -yhdistyksen kunniajäsen.
Tallqvist oli naimisissa 1895–1939 Irene Bäckströmin (k. 1939) kanssa. Heillä oli kolme lasta. Georg Nathanael Tallqvistista (s. 1903) tuli kirurgiaan ja urologiaan erikoistunut lääkäri.[4]
Professorina Tallqvistin kerrotaan olleen vaativa ja suhtautuneen naisopiskelijoihin verraten tylysti. Hän kuvasi assyriologiaa "luunkovaksi työksi" (benhårt arbete) ja neuvoi opiskelijoita harjoittelemaan sunnuntaikävelyillään nuolenpäitä kävelykepillä hiekkaan.[5]
Teoksia
Die Sprache der Contracte Nabû–Nâ'ids (555–538 v. Chr.) mit Berücksichtigung der Contracte Nebukadrezars und Cyrus' , väitöskirja. Helsingfors 1890
Babylonische Schenkungsbriefe, transscribiert, übersetzt und commentiert. Författare, Helsingfors 1891
Kulturkampen mellan semiter och indoeuropeer: ett bidrag till judefrågans belysande. Studentföreningen Verdandis småskrifter 48. Bonnier, Stockholm 1893 (suomeksi nimellä Kulttuuritaistelu seemiläisten ja indoeurooppalaisten välillä: esitelmä, pidetty nälkääkärsivien hyväksi yliopiston juhlasalissa 24 p. tammikuuta. Helsinki 1893)
Makarius den store från Ägypten, hans lif och verksamhet enligt Serapion: ett bidrag till munklifvets älsta historia. Öfvers. från en syrisk handskrift jämte en inledning och anmärkningar. Författare, Helsingfors 1893
Die assyrische Beschwörungsserie Maqlû nach den Originalen im British Museum herausgegeben 1: Einleitung, Umschrift, Übersetzung, Erläuterungen und Wörterverzeichniss. Acta Societatis scientiarum Fennicae Tomus XX:6. Societas scientiarum Fennicae, Helsingfors 1895
Die assyrische Beschwörungsserie Maqlû nach den Originalen im British Museum herausgegeben 2: Keilschrifttexte. Acta Societatis scientiarum Fennicae Tomus XX:6. Societas scientiarum Fennicae, Helsingfors 1895
Muinaisbabylonialaista taika–uskoa länsimailla. Helsinki 1896
Arabische Sprichwörter und Spiele gesammelt und erklärt. O. Harrassowitz, Leipzig 1897
Skildringar från Palestina. Skrifter utgifna af föreningen Svenska Folkskolans Vänner: Häft 41. Svenska Folkskolans Vänner, Helsingfors 1898
Ibn Saîds Geschichte der Ihsîden und fustâtensische Biographien nach dem Originaltext des Kitâb al–mugrib und anderen Quellen dargestellt: mit einem Auszug aus Alkindîs Ta'rîh Miçr, väitöskirja. Helsingfors 1899
Pentateuki–kritiikistä. Helsinki 1901
Yrjö Aukusti Wallin. Elämäkertoja 12. Kansanvalistusseura, Helsinki 1903
Bref och dagboksanteckningar af Georg August Wallin: utgifna jämte en lefnadsteckning af Knut Tallqvist. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland. Helsingfors 1905
Georg August Wallin: en lefnadsteckning. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 70. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1905
Neubabylonisches Namenbuch zu den Geschäftsurkunden aus der Zeit des Šamaššumukîn bis Xerxes. Acta Societatis scientiarum Fennicae 32:2. Finska Vetenskapssocieteten, Helsingfors 1906
Juutalaiset ja me. Ylioppilaiden keskusteluseuran julkaisuja n:o 4. Otava 1910
Assyrian Personal Names. Acta Societatis scientiarum Fennicae 43:1. Finska Vetenskapssocieteten, Helsingfors 1914, Georg Olms, Hildesheim 1966
På helig och ohelig mark: reseskildringar från Orienten. Schildt, Helsingfors 1918
Puolikuun lasku – Etu–Aasian nousu: maailmansodan loppuselvittelyä. Suomen itämaisen seuran kansantajuisia julkaisuja n:o 1. Otava 1919
Madonnans förhistoria. Populärvetenskapliga skrifter utgifna af Finska orient–sällskapet, Svensk serie 1. Schildt, Helsingfors 1920 (suomeksi nimellä Madonnan esihistoria: esitelmä. Suomen itämaisen seuran kansantajuisia julkaisuja n:o 2. Otava 1920)
Konungen med Guds nåde: skisser öfver härskarkult och imperialistisk symbolik. Populärvetenskapliga skrifter utgifna af Finska orient–sällskapet, Svensk serie 2. Söderström, Helsingfors 1920
Babylonisk–assyrisk religion. 1924
Veröffentlichungen von Professor Knut Tallqvist. Studia Orientalia 1. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1925
Den semitiska Orienten. 1926
De äldre orientaliska folken; förf. Knut Tallqvist & Jarl Charpentier. Norstedts världshistoria 1. Stockholm 1926
Old Assyrian Laws. 1927
Himmelsgegenden und Winde: eine semasiologische Studie. Studia Orientalia 2:3. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1928
Assyriens och Babyloniens kultur. 1929
Paradisets nyckel eller Huru man tillber Allah. Populärvetenskapliga skrifter utgifna af Finska orient–sällskapet, Svensk serie 3. Söderström, Helsingfors 1930 (suomeksi nimellä Paratiisin avain. Suomen itämaisen seuran kansantajuisia julkaisuja. 6 WSOY 1930)
Der assyrische Gott. Studia Orientalia 4:3. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1932
Baabelin manalassa. Suomen itämaisen seuran kansantajuisia julkaisuja n:o 7. Suomen itämainen seura, Helsinki 1933
Sumerisch–akkadische Namen der Totenwelt. Studia Orientalia 5:4. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1934
Akkadische Götterepitheta: Mit einem Götterverzeichnis und einer Liste der prädikativen Elemente der sumerischen Götternamen.. Societas Orientalis Fennica, Helsinki 1938
Kuu ja ihminen: kuu–uskomuksia ja kuunpalvontaa itämailla ja muualla. Suomen itämaisen seuran kansantajuisia julkaisuja n:o 9. WSOY 1938
Eläinrata: historiaa – tarua – kuvia. Suomen itämaisen seuran kansantajuisia julkaisuja n:o 10. WSOY 1943
Gilgameš–eposet; översatt och förklarat av Knut Tallqvist. Populärvetenskapliga skrifter utgivna av Finska Orient–sällskapet 4. Söderström, Helsingfors 1945
Sumner. kur. gi = fi. kurki "Kranich". Studia Orientalia 13:10. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1947
Månen i myt och dikt, folktro och kult. Studia Orientalia 12. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1947–1948
Zwei christlich–arabische Gebete aus dem Libanon. Studia Orientalia 14:7. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1950
Babyloniska hymner och böner ; översatta och förklarade av Knut Tallqvist; utg. av Jussi Aro. (Popularvetenskapliga skrifter, utg. Av Finska Orient–sällskapet, svensk serie 5. Helsingfors 1953
Suomennoksia
Tallqvist käänsi Gilgameš–eepoksen ruotsin kielelle. Hän oli myös mukana suomentamassa Koraania.
Koraani; arabian kielestä suom. Jussi Aro, Armas Salonen, Knut Tallqvist. WSOY 1957, 5. painos 2006
Karttunen, Klaus:Vuosisata Aasiaa ja Afrikkaa: Suomen Itämainen Seura 1917–2017. Toimittaneet Lotta Aunio ja Sari Nieminen. Suomen Itämaisen Seuran suomenkielisiä julkaisuja, 45. Helsinki: Suomen Itämainen Seura, 2017. ISSN 0359-7938. ISBN 978-951-9380-92-6.
Hellen Tallqvist (toim.): Knut Tallqvist och hans fästmö. Deras brevväxling under hans resa i Orienten 1893 – 1895. Svenskspråkiga skrifter utgivna av Finska Orientsällskapet 7. Finska Orientsällskapet, Helsingfors 1986 ISBN 9519380019