From Wikipedia, the free encyclopedia
Hooken laki on englantilaisen fyysikon Robert Hooken (1635–1703) vuonna 1676 esittämä laki. Tavan mukaan hän esitti sen aluksi anagrammin muodossa "ceiiinosssttuv". Kaksi vuotta myöhemmin hän paljasti ratkaisun: ut tensio sic vis eli muodonmuutos on verrannollinen voimaan.
Hooken lain mukaan jousen siitä roikkuvaan kappaleeseen kohdistama voima on suoraan verrannollinen jousen venymään. Tämä voima on
missä on jousivakio ja jousen pituuden erotus tasapainotilanteestaan (pätee sekä venytykseen että puristukseen).
Materiaaliopissa laki esitetään yleensä muodossa:
missä on jännitys, materiaalin Youngin moduuli eli kimmokerroin ja kappaleen venymä tai supistuma.
Kappaleen pinnan suuntaisia leikkausjännityksiä koskee vastaava laki
missä on leikkausjännitys, materiaalin liukumoduuli ja leikkausmuodonmuutos. Lait ovat voimassa materiaalin kimmorajaan asti.
Tapauksessa, jossa tankomaiseen tasapaksuun kappaleeseen kohdistetaan pituusakselin suuntainen venyttävä tai puristava voima , Hooken laki voidaan useille aineille esittää muodossa [2]
missä on rasittamattoman kappaleen poikkipinta-ala, sen pituus ja pituuden muutos voiman vaikuttaessa. Jousivakiota vastaava tekijä on tässä .
Laki on yleistetty myöhemmin koskemaan myös kaksi- ja kolmiulotteisia jännitys/venymätilanteita. Kyseessä on yksinkertaisesti alkuperäinen Hooken laki, jossa käsitellään jännitys- ja venymäskalaarien sijaan vektoreita
missä on nyt kimmomatriisi, venymävektori ja jännitysvektori.
Kun kimmoraja on ylittynyt, kappaleen venymä ei enää ole suoraan verrannollinen siihen kohdistuvaan jännitykseen, vaan venymän riippuvuuden jännityksestä osoittaa materiaalin jännitys-venymäkäyrä.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.